# data[].attributes.headline
Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин (Діана Шевелєва)

# data[].attributes.subject
Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин (Діана Шевелєва)

# data[].attributes.body
Фотоперіодизм – це реакція організмів на добовий ритм променистої енергії, тобто на співвідношення світлого і темного періодів доби, властивий рослинам і тваринам і виявляється у процесах життєдіяльності.

У рослин є особливий світлочутливий пігмент – фітохром. Він розпізнає, коли день стає довшим чи коротшим, і дає сигнал рослині починати певні процеси, наприклад, цвітіння або спокій.

Типи рослин за реакцією на фотоперіод

Довгоденні рослини

Короткоденні рослини

Нейтральні рослини

У фермерстві, розуміння, як рослини реагують на тривалість світлового дня, допомагає обирати ті сорти, які краще ростуть у конкретній місцевості чи порі року. Завдяки цьому можна отримати більше врожаю та спростити процес вирощування

# data[].attributes.headline
Фотоперіодизм 

# data[].attributes.subject
Фотоперіодизм 

# data[].attributes.body
Що такое Фотоперіодизм? Фотоперіодизм - це фізіологічна реакція організмів на добовий ритм освітлення (співвідношення довжини дня та ночі). Зустрічається у рослин і тварин. Виявляється в коливаннях інтенсивності фізіологічних процесів. Найбільшою мірою фотоперіодизм властивий зеленим рослинам, життєдіяльність яких безпосередньо залежить від світлової енергії Сонця.

Фотоперіодизм відкрито в 1920 р.

Вiдкрив його: В. Гарнером і Г. Аллардом

1. Рослини короткого дня, яким для переходу до цвітіння потрібно світла 12 і менше годин на добу

(наприклад:айстри,хризантеми, просо, петунії)

2.Рослини довгого дня, для фази цвітіння їм потрібна довжина дня понад 12 годин на добу

(наприклад: картопля та цибуля)

3.Рослини проміжного типу, цвітіння в яких наступає при певному діапазоні фотоперіодизму

(гваюла)

4.Рослини фотоперіодично нейтральні, цвітіння в яких відбувається при будь-якій довжині дня

(томат,огірок)

РОБИВ- Котов Влад 11-А

# data[].attributes.headline
Напишіть будь-яку тему

# data[].attributes.body
Напишіть будь-яку тему уроку та запропонуйте за нею Ваш варіант формулювання SMART-цілі уроку

ПРИКЛАД:

Тема уроку:

Цілі уроку:

SMART (Specific, Measurable, Achievable, Relevant, Time-bound)

S: конкретна

M: вимірна

A: досяжна

R: актуальна

T: обмежена терміном

# data[].attributes.headline
Біологія (Тема: Будова клітини)

# data[].attributes.subject
Біологія (Тема: Будова клітини)

# data[].attributes.body
S: Учні навчаться розпізнавати основні органели клітини та їх функції.
M: Вони зможуть правильно підписати не менше 8 з 10 органел на схемі клітини.
A: Використання наочного матеріалу та інтерактивних вправ зробить завдання доступним.
R: Розуміння будови клітини є основою для подальшого вивчення біології.
T: До кінця уроку кожен учень правильно виконає тест із визначення органел.

# data[].attributes.headline
Бо дітям важлива яскрава картинка, яка приваблює їхню увагу 

# data[].attributes.subject
Бо дітям важлива яскрава картинка, яка приваблює їхню увагу 

# data[].attributes.headline
допомагає зроб

# data[].attributes.body
допомагає зробити навчання продуктивнішим, цікавим, комфортним і для учня і для учителя

# data[].attributes.headline
Маркетинг ніхто не від

# data[].attributes.body
Маркетинг ніхто не відміняв

# data[].attributes.headline
Допомагає не думати про кожен крок

# data[].attributes.subject
Допомагає не думати про кожен крок

# data[].attributes.headline
зацікавити учнів

# data[].attributes.body
зацікавити учнів

# data[].attributes.headline
Дизайн уроку важливий,

# data[].attributes.body
Дизайн уроку важливий, бо це урізнанітнює навчальний процес.

# data[].attributes.headline
Підтримка дітей.

# data[].attributes.body
Підтримка дітей.

# data[].attributes.headline
Забезпечує досяжність цілей, структурує урок

# data[].attributes.subject
Забезпечує досяжність цілей, структурує урок

# data[].attributes.headline
Без нього неможливо пр

# data[].attributes.body
Без нього неможливо провести урок на високому рівні взагалі

# data[].attributes.headline
інформація, як

# data[].attributes.body
інформація, яка легко сприймається

# data[].attributes.headline
Дизайн уроку: це планування, мотивація до навчання, ефективність навчання, дає індивідуальний підхід

# data[].attributes.subject
Дизайн уроку: це планування, мотивація до навчання, ефективність навчання, дає індивідуальний підхід

# data[].attributes.headline
Краще побачити, аніж п

# data[].attributes.body
Краще побачити, аніж почути

# data[].attributes.body
SMART:

·S (Specific – конкретність): Мета повинна бути чітко визначеною та зрозумілою.

·M (Measurable – вимірність): Мета має бути вимірюваною, тобто за допомогою певних критеріїв можна визначити, чи була вона досягнута.

A (Achievable – досяжність): Мета має бути реальною та досяжною з урахуванням ресурсів та можливостей.

R (Relevant – важливість): Мета має бути актуальною та відповідати потребам учнів та учениць.

·T (Time-bound – часові рамки): Важливо визначити конкретний термін, в який має бути досягнута мета.

# data[].attributes.headline
English (англійська мова) 

# data[].attributes.subject
English (англійська мова) 

# data[].attributes.body
1. S: Для початку слід зосередити увагу учнів на тому, чого вони дійсно хочуть досягти. Чи буде чіткою ціль: «Я хочу покращити свою англійську»? Ні! А ось: «Я хочу отримати 10 балів за семестр із англійської мови» працюватиме набагато краще! Щоб допомогти учням поставити конкретні цілі, попросіть їх дати відповідь на запитання: «Чого я хочу досягти?» та «Коли я хочу цього досягти?».

2. M: Важливо зосередитися на результатах, а не на виконаних діях. Цей індикатор має бути видимим, тому ним може стати тематична оцінка. Визначитися допоможуть запитання: «Що мені потрібно зробити?»,  «Як мені дізнатися, що я досяг своєї мети?».

3. А: Одне з найскладніших завдань – зробити цілі досяжними. Наприклад, учні хочуть збільшити словниковий запас із англійської. Слід зважити та вибрати оптимальний для себе варіант. Хтось зможе вивчити 50 нових слів на тиждень, а для когось 10 слів – це межа. Запитання, які учні можуть поставити собі: «Чи можу я реально зробити це у визначені терміни?» та «Чи є у мене час, щоб досягти цієї мети?».

4. R: Цілі мають бути актуальними та особистими. Бо якщо для учнів це дійсно важливо, вони це виконають. Наприклад, учень, який любить читати, але не любить писати, може вирішити написати твір. Та чи зробить він це? А ось учень, який мріє працювати в іншій країні, може поставити собі довгострокову мету – ідеально вивчити англійську. Тож заохочуйте учнів ставити такі запитання, як «Чи цікавить мене ця тема?» та «Чи настав час для досягнення цієї мети?».

5. T: При постановці цілей слід враховувати реалістичний крайній термін. І тут буде корисним дедлайн, адже він підштовхує до дій. Наприклад, формулювання «Я закінчу читати «Тигроловів» за тиждень» або «До 15 травня я зможу успішно скласти тест із англ. мови» мотивуватиме до систематичної роботи щодня.

# data[].attributes.headline
Українська мова. Однорідні члени речення.

# data[].attributes.subject
Українська мова. Однорідні члени речення.

# data[].attributes.body
S : поняття про однорідні члени речення.

M: знати визначення поняття, вміти виокремлювати у реченні.

A: вправи, тестові завдання.

R: матеріал необхідний для успішного складання НМТ.

T: 30-40 хв.

# data[].attributes.body
S: Навички формування 3 видів речення у даній структурі

M: 3 вправи + розмовна вправа

A: Чіткі пояснення, приклади із життя

R: Використання для опису життєвого досвіду

T: 10хв пояснення, 20 письмові вправи, 15 розмовні.

# data[].attributes.headline
Інформатика (Тема:  Знаходження мінімального і максимального значення в одновимірному масиві чисел)

# data[].attributes.subject
Інформатика (Тема:  Знаходження мінімального і максимального значення в одновимірному масиві чисел)

# data[].attributes.body
S: Учні навчаються знаходити максимум і мінімум в наборі чисел

M: Можливість написати програму мовою Python для знаходження максимума і мінімума

A: Учні вміють користуватися мовою програмування для математичних обрахунків

R: Вміння спростити собі повсякденне життя (подальшу роботу) автоматизацією розрахунків

T: До кінця уроку кожен учень зможе використовувати засоби мови Python для автоматизації обчислень максимума і мінімума

# data[].attributes.headline
Тема уроку: Розвиток сили м'язів рук та плечового поясу за допомогою віджимань.

# data[].attributes.subject
Тема уроку: Розвиток сили м'язів рук та плечового поясу за допомогою віджимань.

# data[].attributes.body
Цілі уроку: * S (Конкретна): Учні зможуть покращити свою силу м'язів рук та плечового поясу, виконуючи віджимання. * M (Вимірна): Учні зможуть виконати 10 правильних віджимань з повною амплітудою руху. * A (Досяжна): Урок включає в себе поступове збільшення кількості віджимань, починаючи з 5 повторень, з різним рівнем підготовки (наприклад, віджимання від стіни або з колін). * R (Актуальна): Розвиток сили м'язів рук та плечового поясу є важливим для виконання багатьох фізичних вправ та повсякденних дій, а також сприяє покращенню постави. * T (Обмежена терміном): До кінця уроку кожен учень зможе виконати віджимання згідно з встановленими критеріями та зафіксувати кількість виконаних повторень

# data[].attributes.headline
Технології ( Тема: Буд

# data[].attributes.body
Технології ( Тема: Будова лобзика)

S: Будова лобзика для випилювання фанери.

М: Правила техніки безпеки при випилюванні.

А: Використання різних способів при випилюванні.

R: Застосування виробів з фанери у побуті.

Т: До кінця уроку учень повинен опрацювати практичні навики при випилюванні.

# data[].attributes.headline
Німецька мова ( тема : кольори) 

# data[].attributes.subject
Німецька мова ( тема : кольори) 

# data[].attributes.body
S: учні вчаться називати кольори німецькою мовою

M: Вони можуть правильно назвати хоча б 10 з 12 запропонованих кольорів

A : Під час уроку використовується наочний матеріал та інтерактивні вправи wordwall, kahoot

R : Знання назв кольорів німецькою мовою допоможе у подальшому вивчати інші слова та мову загалом

T : До кінця уроку кожен учень вивчить усі 12 з запропонованих кольорів та зможе виконати тест

# data[].attributes.headline
Фізика. ( Тема. МКТ газів. Ізопроцеси в газах)

# data[].attributes.subject
Фізика. ( Тема. МКТ газів. Ізопроцеси в газах)

# data[].attributes.body
S: Учні вивчають основні закони для ізопроцесів і навчаються розпізнавати графіки ізопроцесів.

М: Учні зможуть визначати 6 з 9 графіків для ізопроцесів, записувати вірно формули законів

А: Використання інтерактивних вправ, таблиць для графіків, пояснення за зразком вчителя- зробить навчання більш доступним

R: Ізопроцеси в газах мають практичну значимість

Т: Протягом 45 хвилин учень заповнює таблицю формул, графіків, виконає тест з розв'язування графічних задач

# data[].attributes.body
тема: Додавання звичайних дробів з різними знаменниками.

1.ознайомитися з алгоритмом додавання дробів.

2.діти зможуть зробити два приклади з трьох.

3.запам'ятати алгоритм дій

4.треба коли ділеш спадок та прибуток

5.два урока

# data[].attributes.headline
Історія Тема: Національно-визвольна війна

# data[].attributes.subject
Історія Тема: Національно-визвольна війна

# data[].attributes.body
S: Учні мають ознайомитися з Нац.-виз.війною укр.народу і її головними подіями.

М: зможуть називати голвні події війни, їх хронологію

А:визначити головні події війни

R: учні мають визначати рушійні сили війни

Т: до кінця уроку учні чітко встановлють причинно-наслідкові звязки головних подій Нац.-виз.війни укр.народу

# data[].attributes.headline
Основи здоров'я (Тема "Булінг")

# data[].attributes.subject
Основи здоров'я (Тема "Булінг")

# data[].attributes.body
S: Учні зможуть ідентифікувати основні види булінгу (фізичний, вербальний, соціальний, кібербулінг) та зрозуміти їх вплив на жертву та суспільство.

M: До кінця уроку кожен учень зможе назвати принаймні 3 способи запобігання булінгу та підтримки жертв.

A: Після уроку учні в парах/групах обговорять конкретні сценарії булінгу та запропонують конструктивні рішення, демонструючи розуміння теми.

R: Урок спрямований на розвиток емпатії, навичок комунікації та відповідальності, що є важливими для створення безпечного шкільного (освітнього) середовища.

T: Протягом 45 хв уроку учні отримають знання та практичний досвід, необхідний для реагування на випадки булінгу в шкільному середовищі.

# data[].attributes.headline
Захист від фішингу

# data[].attributes.subject
Захист від фішингу

# data[].attributes.headline
Тренінг "Безпечна подорож сторінками інтернету"

# data[].attributes.subject
Тренінг "Безпечна подорож сторінками інтернету"

# data[].attributes.headline
Тренінг Безпечний інформаційний простір

# data[].attributes.subject
Тренінг Безпечний інформаційний простір

# data[].attributes.headline
День безпеки в інтернеті

# data[].attributes.subject
День безпеки в інтернеті

# data[].attributes.headline
Онлайн-гра про безпеку дітей в Інтернеті "Інтерленд"

# data[].attributes.subject
Онлайн-гра про безпеку дітей в Інтернеті "Інтерленд"

# data[].attributes.headline
Інструктаж. Дія. Освіт

# data[].attributes.body
Інструктаж. Дія. Освіта. Майстер-клас. Бесіда. Анкетування.

# data[].attributes.headline
фільтрація інформації у різних ресурсах і-нету

# data[].attributes.subject
фільтрація інформації у різних ресурсах і-нету

# data[].attributes.headline
Класна година

# data[].attributes.subject
Класна година

# data[].attributes.body
Про важливість взаємин у темі кібербезпеки.

# data[].attributes.headline
Урок- гра або квест пр

# data[].attributes.body
Урок- гра або квест про кібербезпеку

# data[].attributes.headline
Інтерактивна бесіда з обговоренням ситуації

# data[].attributes.subject
Інтерактивна бесіда з обговоренням ситуації

# data[].attributes.body
Соціальні мережі (безпечне виконання, налаштування приватності, ризики публікації особистості інформації)

# data[].attributes.headline
Практична робота "Захисти свій телеграм"

# data[].attributes.subject
Практична робота "Захисти свій телеграм"

# data[].attributes.headline
Зустрічі з фахівцями, 

# data[].attributes.body
Зустрічі з фахівцями, кіберполіцією

# data[].attributes.body
1. Встановлюй складні паролі та не забувай їх змінювати. Використай великі-малі літери, цифри, спецсимволи. Змінювати паролі варто кожні декілька місяців.

2. Використовуй двофакторну аутентифікацію, де це можливо. Насамперед в онлайн-банкінгу.

3. Створюй резервні копії важливих документів на незалежному сервері. Так буде легше зберегти дані у разі їх витоку, блокування системи, втрати доступу до початкової системи, у якій зберігалися ці дані.

# data[].attributes.headline
Використовуйте

# data[].attributes.body
Використовуйте багатофакторну аутентифікацію

Потурбуйтеся про безпечне з’єднання у публічних Wi-Fi мережах

Використовуйте та своєчасно оновлюйте антивірус

Натискайте на посилання обережно

Захищайте свій мобільний телефон так, як і комп’ютер

# data[].attributes.headline
1. Не переходити за підозрілими посиланнями. 2. Складати надійні паролі. 3. Не передавати свої данні по різним сайтам

# data[].attributes.subject
1. Не переходити за підозрілими посиланнями. 2. Складати надійні паролі. 3. Не передавати свої данні по різним сайтам

# data[].attributes.headline
Оновлюйте антивірус

# data[].attributes.body
Оновлюйте антивірус

# data[].attributes.headline
Основні правила інформаційної безпеки:

# data[].attributes.subject
Основні правила інформаційної безпеки:

# data[].attributes.body
1. Паролі – складні, унікальні, змінювати регулярно.

2. Електронна пошта – не відкривати підозрілі листи, не переходити за незнайомими посиланнями.

3. Антивірус – встановити, оновлювати, перевіряти систему.

4. Персональні дані – не передавати незнайомцям, використовувати двофакторну аутентифікацію.

5. Безпека в інтернеті – уникати підозрілих сайтів і незахищених Wi-Fi.

6. Фізичний захист пристроїв – блокувати екран, не залишати носії інформації без нагляду.

7. Оновлення ПЗ – регулярно оновлювати ОС і програми.

# data[].attributes.body
1. Планування: Пошук часу, який підходить для всіх учасників супервізії, може бути складним завданням, особливо коли у кожного різні графіки роботи, місця проведення, формату проведення.

2. Нечіткі цілі: Відсутність чітко визначених цілей супервізії може призвести до неефективного використання часу та ресурсів.

3. Опір змінам: Деякі учасники можуть мати опір до змін або нових підходів, що можуть бути запропоновані в процесі супервізії, різновікові категорії (супервізор-супервізант).

4. Емоційні бар'єри: Особисті емоційні проблеми або конфлікти між учасниками можуть вплинути на відкритість і ефективність супервізії. Відсутність довірливих стосуніків.

5. Технічні труднощі: Якщо супервізія відбувається онлайн, технічні проблеми, такі як нестабільне підключення до Інтернету, можуть заважати ефективному спілкуванню.

6. Виникнення складнощів при визначенні пріоритетів: суперечності, відсутність консенсусу між супервізором та супервізантом.

# data[].attributes.headline
Фотоперіодизм

# data[].attributes.subject
Фотоперіодизм

# data[].attributes.headline
Фотоперіодизм

# data[].attributes.subject
Фотоперіодизм

# data[].attributes.headline
"Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин" 

# data[].attributes.subject
"Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин" 

# data[].attributes.body
Вступ

Фотоперіодизм — це реакція рослин на зміну тривалості світлового дня і ночі. Від цього залежить цвітіння, проростання, листопад і навіть зимівля багатьох видів. Це природне явище відіграє ключову роль у ритмі життя рослин, допомагаючи їм адаптуватися до сезонних змін.

1. Біологічна сутність фотоперіодизму

Рослини мають спеціальні фоторецептори — фітохроми, які сприймають світло і визначають довжину дня. Завдяки цьому механізму вони "розуміють", коли потрібно:

•цвісти (наприклад, пшениця чи соя)

•скидати листя (береза, тополя)

•переходити в стан спокою (тюльпани, нарциси).

2. Типи фотоперіодичних реакцій •Довгоденні рослини — цвітуть, коли день довгий (овес, пшениця, шпинат)

•Короткоденні рослини — цвітуть при короткому дні (рис, кукурудза, хризантеми)

•Нейтральні рослини — не залежать від довжини дня (огірки, соняшник).

3. Фотоперіодизм у природі та сільському господарстві

Розуміння фотоперіодизму допомагає:

•підбирати оптимальні строки посіву

•регулювати цвітіння в теплицях; •виводити нові сорти, пристосовані до клімату.

4. Графічний дизайн як форма сучасного мистецтва

У нашій онлайн-виставці використано графічний дизайн, щоб передати природну красу й наукову сутність фотоперіодизму. Через кольори, світло і форму ми зобразили:

•зміну дня і ночі — контраст світлих і темних відтінків

•ріст і цвітіння — плавні лінії та яскраві кольори

•стан спокою — холодні, приглушені тони.

5. Висновок

Фотоперіодизм — це гармонія природи й науки, світла й життя. Через сучасний графічний дизайн ми можемо побачити, як тонкі біологічні процеси перетворюються на мистецтво.

Кожанова Поліна 11В клас

# data[].attributes.headline
Фотоперіодизм – вплив довжини дня і ночі на життя рослин

# data[].attributes.subject
Фотоперіодизм – вплив довжини дня і ночі на життя рослин

# data[].attributes.body
Фотоперіодизм – це біологічна реакція рослин на зміну тривалості світлового дня і ночі. Саме завдяки цьому явищу рослини «відчувають» пору року й визначають час цвітіння, плодоношення або спокою.

Короткоденні рослини цвітуть, коли ніч довга, наприклад, хризантема. Довгоденні, як салат чи пшениця, потребують короткої ночі, щоб зацвісти. Є також нейтральні рослини, наприклад, томат, у яких цвітіння не залежить від тривалості дня.

Фотоперіодизм допомагає рослинам узгоджувати свій розвиток із природними ритмами, що є важливим для виживання і врожайності.

Колесников Назар

# data[].attributes.headline
Фотоперіодизм — це зда

# data[].attributes.body
Фотоперіодизм — це здатність рослин реагувати на зміну тривалості дня і ночі.
Це природне біологічне явище допомагає рослинам «відчувати» зміну пір року, щоб визначити найкращий час для цвітіння, плодоношення або періоду спокою.

Коли день стає довшим або коротшим, у клітинах рослини відбуваються зміни — активуються або пригнічуються певні гормони росту.
Саме вони керують такими процесами, як утворення бутонів, ріст пагонів, формування плодів тощо.

Короткоденні рослини, наприклад рис, соєві боби та хризантеми, цвітуть тоді, коли ніч триває довше за день.
Довгоденні рослини, як-от пшениця, жито, салат і буряк, навпаки, починають цвісти, коли день стає довгим, а ніч короткою.
Є також нейтральні рослини — наприклад томат, огірок або троянда, — у яких період цвітіння не залежить від тривалості світлового дня.

Фотоперіодизм має велике значення і для сільського господарства.
Завдяки знанням про реакцію рослин на світло, люди можуть правильно підбирати сорти для вирощування у різних кліматичних умовах, підвищуючи врожайність і якість продукції.

У висновку зазначу, фотоперіодизм — це не лише природна властивість рослин, а й ключ до гармонійного розвитку природи.
Він показує, наскільки тісно життя живих організмів пов’язане з ритмами нашої планети — зміною дня і ночі, світла й темряви.

Хоркін Михайло

# data[].attributes.headline
"Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин" Коханова Маргарита 

# data[].attributes.subject
"Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин" Коханова Маргарита 

# data[].attributes.body
Адаптивні біологічні ритми – це циклічні зміни у життєвих процесах організмів, які допомагають їм пристосовуватися до навколишнього середовища. Вони зустрічаються на різних рівнях організації: молекулярному, клітинному, організмовому, популяційному. Типи біологічних ритмів: циркадні (добові) – ритми приблизно 24 години, наприклад, сон і активність тварин, відкривання та закривання квіток; циркануальні (місячні) – пов’язані з місячним циклом, наприклад, розмноження деяких морських тварин; сезонні або річні (фотоперіодичні) – пов’язані зі зміною сезонів, тривалістю дня та ночі; ультрадіанні – ритми коротші за добу, наприклад, частота серцебиття; інфрадіанні – ритми довші за добу, але менші за рік, наприклад, цикл росту рослин у межах тижня. Фотоперіодизм – здатність рослин реагувати на тривалість світлового та темного періодів доби. Рослини сприймають тривалість світла і темряви через пігмент фітохром. Це впливає на важливі процеси: цвітіння, відліт плодів, період спокою, набір листя і розвиток пагонів. Типи рослин за фотоперіодизмом: довгого дня – цвітуть при довгому світловому дні, наприклад, жито, огірки; короткого дня – цвітуть при короткому світловому дні, наприклад, хризантеми, рис; нейтральні – не залежать від тривалості дня, наприклад, томати, кукурудза. Адаптивне значення фотоперіодизму полягає в тому, що він дозволяє рослинам вчасно цвісти і плодоносити, переживати несприятливі умови, синхронізувати розвиток із середовищем і іншими видами для кращого виживання та розмноження.

# data[].attributes.headline
Місакян Ліліт

# data[].attributes.subject
Місакян Ліліт

# data[].attributes.body
Фотоперіодизм — це здатність рослин реагувати на зміну тривалості світлового дня. Саме світло визначає, коли рослина починає цвісти, формує плоди або переходить у стан спокою. Одні рослини потребують короткого дня, інші — довгого, а деякі — нейтральні. Це природний механізм, який допомагає рослинам адаптуватися до сезонних змін. Завдяки фотоперіодизму, рослини «відчувають» час і діють відповідно до нього — ніби мають власний біологічний годинник. Цей процес важливий не лише для дикої природи, а й для сільського господарства, де контроль світла дозволяє керувати ростом і врожаєм.

# data[].attributes.attachment_caption
Фотоперіодизм — це реакція рослин на співвідношення тривалості дня і ночі, яка визначає їхні життєві цикли. Саме від кількості світла залежить, коли рослина починає цвісти, утворює плоди або переходить у стан спокою.  Довгоденні рослини (пшениця, льон та ін.) цвітуть, коли день триває понад 12 годин — зазвичай навесні чи влітку.  Короткоденні рослини (рис, хризантема та ін.) цвітуть восени, коли ніч довша за день.  Нейтральні рослини (огірки, помідори, соняшник) не залежать від тривалості дня. Фотоперіодизм має велике значення для сільського господарства: знання про нього допомагає добирати правильні сорти рослин для певного клімату, регулювати їхній розвиток за допомогою освітлення в теплицях і підвищувати врожайність.

# data[].attributes.headline
Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин

# data[].attributes.subject
Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин

# data[].attributes.body
Іванова Марина

# data[].attributes.headline
Фотоперіодизм — процес важливих змін у житті рослин

# data[].attributes.subject
Фотоперіодизм — процес важливих змін у житті рослин

# data[].attributes.body
Фотоперіодизм — це здатність рослин реагувати на зміну тривалості дня і ночі. Світло для рослин — це як сигнал, який підказує, коли потрібно рости, цвісти або готуватися до зими. Вони ніби «відчувають» час за сонцем і темрявою.

Коли день довгий і сонячний, багато рослин починають швидше рости та цвісти. Наприклад, соняшник розквітає влітку, коли світла найбільше. А коли дні коротшають, деякі рослини, навпаки, тільки тоді починають цвісти — як хризантеми, що розпускаються восени, коли ночі стають довгими.

Такий процес допомагає рослинам пристосовуватися до зміни пір року. Вони знають, коли найкраще цвісти, щоб утворити насіння або плоди, і коли варто «відпочивати» — узимку.

Фотоперіодизм має велике значення і для людей, адже завдяки йому можна вирощувати рослини у потрібний час. У теплицях люди регулюють освітлення, щоб квіти чи овочі цвіли навіть тоді, коли надворі темно.

Отже, фотоперіодизм — це природний годинник рослин, який допомагає їм жити у злагоді з ритмами природи.

# data[].attributes.headline
Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин. Боркунова Анастасія

# data[].attributes.subject
Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин. Боркунова Анастасія

# data[].attributes.body
Світло — це не лише джерело енергії, а й мова, якою природа спілкується з рослинами. Залежно від тривалості дня і ночі, у них відбуваються найважливіші процеси — цвітіння, ріст, плодоношення, підготовка до зими. Цей процес має назву фотоперіодизм.

Суть фотоперіодизму.
Кожна рослина має власний «внутрішній годинник», який реагує на зміну освітлення.

Довгоденні рослини (соняшник, пшениця, льон) цвітуть, коли день довгий.

Короткоденні рослини (рис, хризантема, соя) краще ростуть при короткому дні.
Світло виступає головним сигналом, який керує життям рослин.

Фотоперіодизм у мистецтві.
У цій онлайн-виставці ми поєднали науку і графічний дизайн.
Представлено постери, інфографіки й анімації, які показують, як світло впливає на ріст і розвиток рослин.
Використано природні кольори — зелений, жовтий, блакитний — щоб передати гармонію між природою і сучасним мистецтвом.

Мета виставки.
Показати, що фотоперіодизм — це не просто біологічне явище, а живе мистецтво природи, у якому світло, час і життя утворюють єдину гармонійну систему.
Через сучасні візуальні засоби глядач може побачити, як наука стає частиною краси й натхнення.

# data[].attributes.headline
Фотоперіодизм – процес важливих змін у житті рослин 🌱🌸 (Ростовська Єлизавета) 

# data[].attributes.subject
Фотоперіодизм – процес важливих змін у житті рослин 🌱🌸 (Ростовська Єлизавета) 

# data[].attributes.body
Фотоперіодизм – це здатність рослин реагувати на тривалість світлового та темного періодів доби. Цей процес відіграє ключову роль у регуляції розвитку рослин і дозволяє їм адаптуватися до змін сезонів. Саме завдяки фотоперіодизму рослини можуть вчасно цвісти, плодоносити, проростати насінням або готуватися до зимового спокою.

Типи рослин за фотоперіодичною реакцією

Рослини поділяються на три основні групи залежно від того, як вони реагують на тривалість світлового дня:

1️⃣ Короткоденні рослини – цвітуть, коли тривалість дня менша за певну критичну величину. До них належать, наприклад, деякі види хризантем і сої. У короткоденних рослин процес цвітіння активується восени, коли дні стають коротшими, а ночі – довшими.

2️⃣ Даовгоденні рослини – цвітуть, коли тривалість дня перевищує критичну величину. Прикладами є шпинат, пшениця весняних сортів та тютюн. Для цих рослин важливим сигналом є подовження світлового періоду навесні та влітку.

3️⃣ Нейтральні рослини – не залежать від тривалості дня. Їхній розвиток і цвітіння визначаються іншими факторами, такими як температура, вологість та наявність поживних речовин.

Механізм дії фотоперіодизму

Фотоперіодизм контролюється спеціальними пігментами, зокрема фітохромами, які чутливі до червоного та дальнього червоного світла. Вони реагують на зміни тривалості світлового дня і передають сигнали в меристеми (зони росту рослини), запускаючи гормональні процеси, що регулюють цвітіння та інші життєві явища. Наприклад, активується синтез гормону флоригену, який безпосередньо стимулює формування квітки.

Біологічне значення фотоперіодизму

Фотоперіодизм дозволяє рослинам синхронізувати свій розвиток із сезонами року:

Весною та влітку довгоденні рослини починають активне цвітіння, що забезпечує максимальне використання сприятливих умов для запилення та формування плодів.

Восени короткоденні рослини накопичують поживні речовини, готуються до зими і переходять у стан спокою.

Фотоперіодизм також забезпечує координацію проростання насіння, щоб рослини з’являлися у сприятливий час для виживання.

Фотоперіодизм – це не просто реакція на світло, а складний механізм, який регулює життєві процеси рослин, забезпечує їхню адаптацію до зовнішніх умов і сприяє виживанню виду. Без цього механізму розвиток рослин був би хаотичним і менш ефективним, а їхня життєва стратегія – менш успішною.

# data[].attributes.headline
Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин. Долгова Каролiна

# data[].attributes.subject
Фотоперіодизм - процес важливих змін в житті рослин. Долгова Каролiна

# data[].attributes.body
🌳 Фотоперіодизм — це фізіологічна реакція організмів (в даному випадку рослин) на зміну співвідношення тривалості світла і темряви протягом доби. Це не просто реакція на світло, а фактично на тривалість безперервного темного періоду. Цей механізм дозволяє рослинам синхронізувати ключові етапи свого розвитку (цвітіння, проростання, скидання листя, формування бульб) із сезонними змінами.

Як Рослини "Бачать" Час? 🕰️

Ключову роль у фотоперіодизмі відіграє спеціальний пігментний білок під назвою фітохром. Фітохром існує у двох взаємоперетворюваних формах:

Pr​ (червоний): Форма, що поглинає червоне світло (660 нм).

Pfr​ (далекий червоний): Форма, що поглинає далеке червоне світло (730 нм). Це біологічно активна форма, яка запускає фізіологічні реакції, зокрема цвітіння.

Типи Реакцій у Рослин 🌸

Тип Рослини ⬇️

1. Короткоденні - Вимагають довгої ночі (короткого дня).

Приклади - Хризантема, соя, тютюн, рис

2. Довгоденні - Вимагають короткоїночі (довгого дня).

Приклади - Шпинат, овес, пшениця, салат, конюшина

3. Нейтральні - Цвітіння не залежить від фотоперіоду.

Приклади - Помідор, кульбаба, огірок (Кольори дня та ночі рівномірно чергуються, не впливаючи на фінальний результат).

Практичне Застосування🌿

Контроль Цвітіння: Флористи штучно подовжують ніч (затемненням) для стимуляції цвітіння короткоденних хризантем або, навпаки, переривають ніч коротким світловим імпульсом (фітолампи), щоб запобігти цвітінню довгоденних культур чи стимулювати цвітіння довгоденних рослин.

Адаптація Культур: Знання фотоперіодичної реакції дозволяє селекціонерам створювати сорти, адаптовані до різних широт (наприклад, довгоденні сорти пшениці для північних регіонів).

Формування Зимостійкості: Фотоперіодизм запускає перехід до стану спокою (дорманості) восени у багатьох дерев та чагарників, що є критично важливим для їхньої зимостійкості.

🍃 Фотоперіодизм — це елегантний приклад того, як рослини, не маючи очей чи мозку, ідеально синхронізують своє життя з ритмами планети. Це біологічна графіка, в якій головний дизайнер – Сонце, а основний інструмент — фітохром.

# data[].attributes.headline
Самородова Анастасія 1

# data[].attributes.body
Самородова Анастасія 11-А