# data[].attributes.body
Pääomistaja: Suomen valtio, suomalaiset

Toimintaa valvoo: Liikenne- ja viestintävirasto

Toimitusjohtaja: Merja Ylä-Anttila

Tuotto vuonna 2024: 548,4 miljoonaa euroa

Slogan: Kaikille yhteinen, jokaiselle oma

# data[].attributes.headline
Milloin ja millaiseen tarkoitukseen Yle perustettiin?

# data[].attributes.subject
Milloin ja millaiseen tarkoitukseen Yle perustettiin?

# data[].attributes.body
O.Y. Suomen Yleisradio – A.B. Finlands Rundradion -niminen ohjelmayhtiö aloitti toimintansa vuonna 1926, vain neljä vuotta Britannin yleisradio BBC:n jälkeen.

Perustettaessa Ylen tarkoitus kiteytettiin seuraavasti: "isänmaallisen mielipiteen luojana ja sillanrakentajana kaupunkien ja maaseudun välillä hävittäen siten välimatkat".

Ylen perustajiin kuului niin sanomalehtiä kuin radioliikkeitäkin sekä muiden muassa esimerkiksi Lennätinhallitus, Puolustusvoimat ja Suomen Tietotoimisto.

Koska televisio ei rantautuisi Suomeen vielä vuosikymmeniin, oli Yle ensimmäiset vuosikymmenensä radio-ohjelmayhtiö.

# data[].attributes.body
Toisin kuin yksityisten ohjelmayhtiöiden, on Ylen tehtävä ja ohjelmiston suuntaviivat ja tavoitteet määriltelty yleisradiolaissa.

Ylen on varmistettava, että sen sisältö on kaikkien saatavilla tasapuolisin ehdoin. Tämä tarkoittaa, että Ylen ohjelmat ja sisällöt televisiossa, radiossa ja verkossa ovat jokaisen suomalaisen ulottuvilla riippumatta iästä, sukupuolesta, varallisuudesta tai asuinpaikasta.

# data[].attributes.body
Ylen toiminta rahoitetaan Yle-verolla, joka korvasi tv-maksun vuodesta 2013 alkaen.

Yle-veroa maksetaan 2,5 % puhtaiden ansio- ja pääomatulojen tai YEL- ja MYEL- vakuutuksen työtulojen 15 150 euroa ylittävästä osasta. Veron määrä on enintään 160 euroa.

Tv-maksusta Yle-veroon siirtymän takana olivat ihmisten mediakäytön muutokset ja Ylen tarjonnan laajentuminen perinteisen tv:n ja radion ulkopuolelle (esim. Yle Areena).

Koska Yle on verorahoitteinen julkisen palvelun yhtiö, ei se esitä kaupallisia mainoksia.

# data[].attributes.body
Julkinen palvelu tarkoittaa kaikille kansalaisille tarjottavaa, monipuolista ja saavutettavaa mediasisältöä, joka tukee demokratiaa, kulttuuria ja tasa-arvoa. Sen tehtävänä on informoida, sivistää ja viihdyttää sekä palvella eri yleisöjä heidän tarpeidensa mukaisesti.

Julkiselta palvelulta odotetaan riippumattomuutta, moniarvoisuutta ja laajaa saatavuutta, jotta se voi vahvistaa yhteenkuuluvuutta ja tarjota sisältöjä myös vähemmistöille ja erityisryhmille.

Esimerkki tälläisestä sisällöstä ovat esimerkiksi Yle Uutiset selkosuomeksi sekä saamenkieliset sisällöt.

# data[].attributes.body
Televisiossa: Yle TV1, Yle TV2 ja Yle Fem & Yle Teema

Radiossa: Yle Radio 1, Yle Radio Suomi, YleX, Yle Vega, Yle X3M, Yle Mondo (pk-seudulla) ja digitaaliset radiopalvelut: Ylen Klassinen, Yle Sámi Radio

Verkossa: Yle Areena – Yle Arenan, yle.fi, svenska.yle.fi, Elävä arkisto, Pikku Kakkonen, teksti-tv

Yle on aktiivinen myös eri sosiaalisen medina kanavilla, kuten Instagramissa ja TikTokissa.

# data[].attributes.headline
Yle verrattuna muihin kentän toimijoihin

# data[].attributes.subject
Yle verrattuna muihin kentän toimijoihin

# data[].attributes.body
Toisin kuin yksityisomisteiset yhtiöt, Yle ei tavoittele voittoa.

"Ylen hallintoneuvoston linjausten mukaisesti yhtiön vuosittaisten tulosvaihteluiden tulee kattaa toisensa, eli pitkällä aikavälillä yhtiö ei tuota voittoa eikä tappiota. Vaihteluiden pääasiallisia syitä ovat joka toinen vuosi toistuvat suuret urheilutapahtumat."

(https://yle.fi/aihe/a/20-302754)

Tämä antaa Ylelle vapautta keskittyä myös pieniä yleisöjä ja eri väestöryhmiä palveleviin sisältöihin, joilla ei välttämättä ole erityisen suurta markkina-arvoa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Julkaisemme Ylestä lehdille lähetettyjä kirjoituksia, vastauksia ja oikaisuja. Tämä vastaus on lähetetty Itä-Savoon 16.6.

Martti Tynkkynen kommentoi (Itä-Savo 13.6.) Ylen taloutta ja toimintaa. Kirjoituksessa on useita virheellisiä näkemyksiä, jotka kaipaavat oikaisua.

Ylen toiminta perustuu Yle-lakiin. Talouden suuntaviivoista päättää Ylen hallintoneuvosto. Viime vuonna Ylen tulos oli kuusi miljoonaa voitollinen. Ylen hallintoneuvoston linjausten mukaisesti yhtiön vuosittaisten tulosvaihteluiden tulee kattaa toisensa, eli pitkällä aikavälillä yhtiö ei tuota voittoa eikä tappiota. Vaihteluiden pääasiallisia syitä ovat joka toinen vuosi toistuvat suuret urheilutapahtumat.

Yle on julkisen palvelun verorahoitteinen mediayhtiö, joka ei esitä kaupallisia mainoksia. Ylellä ei ole mitään tekemistä kirjoittajan mainitsemien kaupallisten tv-yhtiöiden tuottamien ohjelmien raha- tai matkapalkintojen kanssa. Antenni-tv- ja radiolähetyksien jakelusta vastaa Digita, ei Yle.

Vakituisia työntekijöitä Ylellä on noin 2 800, minkä lisäksi työllistämme freelancereita ja määräaikaisia työntekijöitä. Ohjelmiamme tekee hyvin laaja joukko eri alojen ammattilaisia, jotta ohjelmamme olisivat mahdollisimman hyviä. Palkka määräytyy aina tehtävän ja vastuun perusteella.

Käytämme verovaroista saadun rahoituksen vastuullisesti, harkitusti ja tarkoituksenmukaisesti lakisääteisen tehtävämme täyttämiseksi. Poikkeuksellinen alkuvuosi on osoittanut, kuinka tärkeä rooli luotettavalla ja kattavalla julkisen palvelun medialla on. Yle haluaa olla kaikille yhteinen ja jokaiselle oma - suomalaisen yhteiskunnan parhaaksi.

Jere Nurminen
Viestintä- ja brändijohtaja, Yle

# data[].attributes.attachment_link.title
Yle vastaa: Yle käyttää varojaan vastuullisesti (Vuodelta 2020)

# data[].attributes.body
Finlex. Laki Yleisradio Oy:stä. Viitattu 2.4.2025. https://finlex.fi/fi/lainsaadanto/1993/1380

Nurminen, J. 2020. Yle vastaa: Yle käyttää varojaan vastuullisesti. Viitattu 2.4.2025. https://yle.fi/aihe/a/20-302754

Nieminen, H. 2016. Kansansäteilijä on lähettänyt sinivalkoista ääntä ja kuvaa jo 90 vuotta. ET-lehti. Viitattu 2.4.2025. https://www.etlehti.fi/artikkeli/koti-ruoka/kansansateilija-lahettanyt-sinivalkoista-aanta-ja-kuvaa-jo-90-vuotta

Yli-Ojanperä, E., Sjöholm, L., Nordell, M. 2016. Yhteinen taival – Ylen vuosikymmenet. Yle. Viitattu 2.4.2025. https://yle.fi/aihe/a/20-157981

Yle. ND. Yle pähkinänkuoressa. Viitattu 2.4.2025. https://yle.fi/aihe/a/20-10006621

Yle. ND. Yle Yhtiönä. Viitattu 2.4.2025. https://yle.fi/aihe/yleisradio/organisaatio

Yle. ND. Mitä on Ylen julkinen palvelu? Viitattu 2.4.2025. https://yle.fi/aihe/a/20-10002653

Verohallinto. 2024. Yleisradiovero. Viitattu 3.4.2025. https://www.vero.fi/syventavat-vero-ohjeet/ohje-hakusivu/48391/yleisradiovero5/

Pasanen, A. 2019. Uusi aika, uusi arki. HS Teema. Viitattu 3.4.2025. https://dynamic.hs.fi/a/2020/20luku/

# data[].attributes.attachment_link.description
Download this photo by Planet Volumes on Unsplash

# data[].attributes.body
Toisin kuin yksityisomisteisissa ohjelmayhtiöissä, on Suomen eduskunnalla vaikutusvaltaa Ylen toimintaan.

Ylen talouden suuntaviivoista päättää Ylen hallintoneuvosto, jossa on 21 eduskunnan valitsemaa jäsentä. Hallintoneuvosto valitsee myös Ylen hallituksen puheenjohtajan ja valvoo ja tarkistaa Ylen hallituksen toimintaa.

Ylen hallitukseen kuuluu 5–8 jäsentä. Hallitus valitsee yhtiön johdon sekä päättää talousarvioista ja on vastuussa toiminnan tuloksellisuudesta.

Ylen toimitusjohtaja ja johtoryhmä johtavat yhtiön toimintaa ja toteuttavat operatiivisia ja strategisia tavoitteita.

Ylen alaisuudessa on paljon eri yksiköitä, jotka vastaavat omista osa-alueistaan. Myös vastaavilla toimittajilla on tärkeä rooli organisaatiossa, sillä he pitävät huolen siitä, että sisällöntuotannossa ja julkaisutoiminnassa noudatetaan lakia, eettisiä ohjeita ja yhtiön toimintaa koskevia muita ohjeita.

# data[].attributes.body
1920-luvun Suomi, johon Yle perustettiin, oli vielä vahvasti maatalousvaltainen maa, jonka väestöstä vain 16% asui kaupungeissa.

Elämä kaupungeissa oli hyvin erilaista kuin maalla. Kaupungeissa monessa taloudessa oli jo sähköt, kun taas maalla sähköt alkoivat yleistyä vasta 1930-luvun jälkeen.

Kansakunta oli jakautunut hyvin vahvasti työläisiin ja porvaristoon, eli maaseutuun ja kaupunkiin.

Maailma alkoi hiljalleen kansainvälistyä, ja erilaiset ilmiöt kuten jazz-musiikki löysivät tiensä Suomeen.

Radiovastaanottimien määrä kasvoi nopeasti, ja pian radio tavoitti jo kolmanneksen kaikista suomalaisista. Se säilyi suomalaisten ensisijaisena viihteen ja tiedonsaannin välineenä 1950-luvulle saakka.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1920-luku oli vuosikymmen, jolloin nuori Suomi loi itselleen perustukset. Myös suomalaisten arki mullistui. Kurkistus sadan vuoden taakse näyttää, miten koulupakko muutti ihmisten aikakäsityksen, autot täyttivät kaupunkien äänimaiseman ja gramofonit toivat musiikin koteihin.

Anni Pasanen, teksti

Tämän artikkelin kuvat on väritetty Deoldify-algoritmin avulla. Jason Anticin kehittämä algoritmi on opetettu värittämään mustavalkokuvia. Värit ovat viitteellisiä eivätkä kaikissa kohdin täysin oikein.

# data[].attributes.attachment_link.description
1920-luku oli vuosikymmen, jolloin nuori Suomi loi itselleen perustukset. Myös suomalaisten arki mullistui. Kurkistus sadan vuoden taakse näyttää, miten koulupakko muutti ihmisten aikakäsityksen, autot täyttivät kaupunkien äänimaiseman ja gramofonit toivat musiikin koteihin. Anni Pasanen, teksti Tämän artikkelin kuvat on väritetty Deoldify-algoritmin avulla. Jason Anticin kehittämä algoritmi on opetettu värittämään mustavalkokuvia.

# data[].attributes.body
Teknologian kehityessä on myös Yle uudistanut toimintaansa vuosien varrella.

Yle siirtyi radiosta elevisioon vuonna 1958, jolloin säännölliset televisiolähetykset alkoivat nimelle Suomen televisio.

Vuonna 1965 Yle uudistui pääjohtaja Eino Revon johdolla. Vaikka Revon johtokausi sai paljon kritiikkiä, alkoi Yle tuolloin lähettää omia uutisiaan. Ylen uutiset ovat yhä tänä päivänä Suomen ykkösuutiset.

Internetin aikakaudelle Yle siirtyy vuoden 1995 huhtikuussa, kun ensimmäisenen Yle.fi -etusivu julkaistaan. Vuonna 1998 Yle on perustaa myös Suomen ensimmäisen digiradion, Radio Peilin.

# data[].attributes.body
Teknologiakehitys ja kuluttajien katselutottumusten muutos ovat pakottaneet myös suuret mediatalot muuttumaan.

Yle on alkanut panostaa yhä enemmän verkkosisältöön ja esimerkiksi Elävään arkistoon ja Yle Areenaan.

Vaikka maailma on vuosikymmenien aikana yhtenäistynyt ja "pienentynyt" on Yle säilyttänyt alueellisen uutisoinnin.

Ylen tärkeä rooli viranomaisviestinnässä korostui koronapandemien aikana.

Ylellä on edelleen tärkeä rooli suomalaisen kulttuurin edistäjänä musiikin, elokuvien ja televisiotuotantojen kautta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Download this free HD photo of office, business, people, and work by Kaleidico (@kaleidico)

# data[].attributes.body
Myös Ylen sisältö on muuttunut. Nykyään Ylen sisältö on monipuolista ja koostuu erilaisista dokumenteista, draamasta, urheilusta, podcasteista, some-sisällöistä ja perinteisistä uutisista ja viihdeohjelmista.

Monimuotoisuuteen keskittyvät sisällöt ovat saavuttaneet paljon suosiota:

Kirjolla

Peltsi & Osmo

Yle on muuttanut tarjontaansa vastaamaan kuluttajien mediankäyttötottumuksia:

Yle Puhe -radio lopetettiin, mutta samaan aikaan Yle Areenassa on panostettu monipuoliseen podcast-sisältöön.

Yle vastaa sisällössään myös muuttuvaan maailmantilanteeseen. Ylellä on Suomessa tärkeä rooli kielivähemmistöjen ja erityisryhmien palvelijana.

Ukrainankielinen sisältö Venäjän hyökkäyssodan alettua

Selkokielinen sisältö, viittomakielinen sisältö

# data[].attributes.body
Yle on ollut paljon esillä niin uutisissa kuin sosiaalisessa mediassakin yhtiön suurten muutosneuvotteluiden vuoksi.

Parlamentaarinen työryhmä leikkasi Ylen rahoitusta merkittävästi.

Leikkaukset johtivat Ylen historian suurimpiin muutosneuvotteluihin.

Muutosneuvottelut tulivat päätökseen 24.1.2025 ja Ylen henkilöstömäärä vähenee yli 300 henkilöllä.

Leikkausten seurauksena Ylen ohjelmanimikkeiden määrä vähenee ja osasta ohjelmia julkaistaan vähemmän jaksoja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lähde kanssamme katsomaan ja kuulemaan, mitä Suomesta on taltioitu ja millaisena suomalaisuus on näyttäytynyt eri vuosikymmenten ohjelmissa.