# data[].attributes.attachment_link.title
Звіт про тиждень 2023

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітній простір РЦ ПО ЕМСТ ХО - 2023/2024

# data[].attributes.attachment_link.description
Склад атестаційної комісії

# data[].attributes.attachment_link.title
Інформаційна_гігієна_під_час_війни

# data[].attributes.attachment_link.title
Москаленко Кібер

# data[].attributes.attachment_link.title
Кібер Павлов

# data[].attributes.attachment_link.title
Соколов Бери й роби

# data[].attributes.attachment_link.title
3. Соколов Михайло Григорович

# data[].attributes.attachment_link.title
Доповідь Соколов

# data[].attributes.attachment_link.title
Доповідь Самодєлов

# data[].attributes.attachment_link.title
Доповідь Павлов

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітній простір РЦ ПО ЕМСТ ХО - 2023/2024 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.description
Методична комісія викладачів базових дисциплін

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Навчальні програми з української мови для класів з навчанням мовами національних меншин та навчальні програми з мов і літератур корінних народів, національних меншин закладів загальної середньої освіти (Державний стандарт базової і повної загальної середньої освіти, 2011 рік) 1. Навчальні програми з української мови: 2. Навчальні програми з мов та літератур корінних народів, національних меншин Для класів з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною Для класів з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Навчальні програми для 10-11 класів

# data[].attributes.attachment_link.description
Навчальні програми з української мови для класів з навчанням мовами національних меншин та навчальні програми з мов і літератур корінних народів, національних меншин закладів загальної середньої освіти (Державний стандарт базової і повної загальної середньої освіти, 2011 рік) 1. Навчальні програми з української мови: 2.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Затверджені стандарти професійної освіти 2023

# data[].attributes.attachment_link.description
Команда підтримки реформ Міністерства освіти і науки України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Документ містить рекомендації з викладання предметів та інтегрованих курсів за предметними галузями

Міністерством освіти і науки спільно з Інститутом модернізації змісту освіти розроблені методичні рекомендації щодо викладання навчальних предметів в школах у 2023/24 навчальному році.

Документ містить рекомендації для вчителів з викладання предметів та інтегрованих курсів у початковій, базовій та старшій школі за освітніми галузями, які вони мають використовувати у практичній роботі.

У МОН зазначають, що в 2023/24 навчальному році пріоритетними є продовження реформи НУШ (впровадження у 6 класах нового Державного стандарту базової середньої освіти й перехід на нову модель навчання) та подолання втрат у навчанні.

Також у пріоритеті має бути посилення національно-патріотичного виховання, формування громадянської позиції, розвиток навичок інформаційної гігієни під час війни та просвіта з питань особистої безпеки й психологічна підтримка всіх учасників освітнього процесу.

Основним документом, що забезпечує досягнення учнями визначених відповідними Державними стандартами результатів навчання, залишається освітня програма школи, що має містити навчальний план і перелік навчальних програм.

Навчальним планом має визначатися загальний обсяг навчального навантаження, а навчальними програмами предметів чи інтегрованих курсів - очікувані результати навчання здобувачів освіти.

Відповідно до навчального плану школа має здійснювати вибір модельних навчальних програм для закладів загальної середньої освіти з-поміж тих, яким надано гриф Міністерства освіти і науки.

У відомстві звернули увагу директорів шкіл, що педагоги мають обирати модельні навчальні програми на певний цикл повної загальної середньої освіти і не можуть змінювати їх всередині циклу, зокрема при переході від 5-го до 6-го класу.

Модельні навчальні програми на рівні закладу освіти мають бути конкретизовані в навчальні програми.

На основі модельної та затвердженої педагогічною радою навчальної програми навчального предмета чи інтегрованого курсу вчитель складає календарно-тематичне планування з урахуванням навчальних можливостей учнів класу.

Календарно-тематичне та поурочне планування здійснюється вчителем у довільній формі, у тому числі з використанням друкованих чи електронних джерел тощо. Формат, обсяг, структура, зміст та оформлення календарно-тематичних планів та поурочних планів-конспектів є індивідуальною справою вчителя.

Також у Міносвіти наголосили, що використання посібників і зошитів з друкованою основою, що доповнюють зміст підручників, є необов'язковим і може мати місце в освітньому процесі лише за умови дотримання вимог щодо уникнення перевантаження учнів та добровільної згоди усіх батьків учнів класу на фінансове забезпечення.

Окрім того, в Міністерстві освіти вкотре акцентували увагу на тому, що класи можуть ділитися на групи. Під час вивчення української та іноземної мов, технологій, фізичної культури за умови наявності в класі понад 27 учнів, під час проведення практичних занять з інформатики із використанням комп'ютерів за умови не менше ніж 8 учнів у групі.

З метою виявлення втрат у навчанні посадовці рекомендують на початку навчального року виявити рівень опанування учнями навчального матеріалу та запровадити "коригуюче навчання" у вигляді компенсаторних занять.

У календарно-тематичному плануванні необхідно передбачити достатню кількість навчального часу для повторення і проведення діагностування результатів навчання за попередній рік. Спосіб діагностування залишкових результатів навчання вчитель обирає самостійно.

Для виявлення навчальних втрат педагоги можуть скористатись діагностувальними тестами, розміщеними на платформі Всеукраїнська школа онлайн.

Також у Міносвіти наголосили, що чинними залишаються інструктивно-методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу та викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2022/2023 навчальному році та методичні рекомендації щодо окремих питань здобуття загальної середньої освіти в умовах воєнного стану в Україні.
ОЗНАЙОМИТИСЬ З МЕТОДИЧНИМИ РЕКОМЕНДАЦІЯМИ
Міністерство освіти просить довести текст рекомендацій щодо викладання шкільних предметів в 2023/24 навчальному році до відома директорів шкіл та вчителів.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.title
Оприлюднено рекомендації МОН з викладання шкільних предметів

# data[].attributes.attachment_link.description
Документ містить рекомендації з викладання предметів та інтегрованих курсів за предметними галузями

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Педагоги можуть вносити зміни у зміст предмета, загальний обсяг змін може досягати 20%

Учителі можуть вносити зміни у зміст навчального предмета. Загальний обсяг таких змін може досягати 20%.

Про це йдеться в інструктивно-методичних рекомендаціях щодо викладання шкільних предметів, наданих Міністерством освіти і науки.

Зокрема, цього навчального року вчителі можуть розробляти навчальну програму предмета або інтегрованого курсу на основі обраної модельної навчальної програми.

Під час роботи над програмою педагоги можуть вносити зміни у пропонований модельною навчальною програмою зміст навчального предмета чи інтегрованого курсу, з урахуванням деяких чинників.

Насамперед це підготовленість класу, регіональні особливості, робочий навчальний план школи або необхідність своєчасного реагування на конкретні умови, у яких відбувається освітній процес.

Тобто педагоги можуть доповнювати зміст програми, включаючи регіональний компонент, або навпаки вилучати окремі питання, з метою уникнення надмірної деталізації змісту навчального матеріалу.

Також учителі можуть розширювати, поглиблювати або ущільнювати зміст окремих тем програми, зважаючи на потреби учнів, матеріально-технічне забезпечення закладу освіти або запити батьків.

Окрім того, освітяни мають право доповнювати тематику практичних та творчих робіт.

# data[].attributes.attachment_link.title
Учителі можуть змінювати зміст навчального предмета

# data[].attributes.attachment_link.description
Педагоги можуть вносити зміни у зміст предмета, загальний обсяг змін може досягати 20%

# data[].attributes.attachment_link.title
Фотозвіт Гречаний В.В.

# data[].attributes.headline
Виховна година в групі СВ - 27 до ДНЯ ПЕРЕМОГИ НАД НАЦИЗМОМ У ДРУГІЙ СВІТОВІЙ ВІЙНІ

# data[].attributes.subject
Виховна година в групі СВ - 27 до ДНЯ ПЕРЕМОГИ НАД НАЦИЗМОМ У ДРУГІЙ СВІТОВІЙ ВІЙНІ

# data[].attributes.attachment_link.title
тиждень  фізики

# data[].attributes.attachment_link.title
ФОТОЗВІТ МАНЬКОВСЬКА Т.М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчально-методичні посібники для педагогічних працівників

# data[].attributes.attachment_link.description
ПОСТІЙНО ОНОВЛЮЄТЬСЯ

# data[].attributes.headline
Фотозвіт_Корольова Т.М.

# data[].attributes.subject
Фотозвіт_Корольова Т.М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Фотозвіт_Корольова Т.М.

# data[].attributes.headline
ТИЖДЕНЬ ХІМІЇ, БІОЛОГІЇ ТА ЕКОЛОГІЇ (СЕМЕНЮК А.М.)

# data[].attributes.subject
ТИЖДЕНЬ ХІМІЇ, БІОЛОГІЇ ТА ЕКОЛОГІЇ (СЕМЕНЮК А.М.)

# data[].attributes.attachment_link.title
ФОТОЗВІТ_СЕМЕНЮК А

# data[].attributes.headline
05.12-9.12.22 ТИЖДЕНЬ ЗАХИСТ УКРАЇНИ. Салтанов Ю.

# data[].attributes.subject
05.12-9.12.22 ТИЖДЕНЬ ЗАХИСТ УКРАЇНИ. Салтанов Ю.

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗВІТ  2022 Тиждень ЗСУ — копия

# data[].attributes.headline
ТИЖДЕНЬ ФІЗИЧНОЇ КУЛЬТУРИ ФОТОЗВІТ Іванов О.

# data[].attributes.subject
ТИЖДЕНЬ ФІЗИЧНОЇ КУЛЬТУРИ ФОТОЗВІТ Іванов О.

# data[].attributes.attachment_link.title
ФОТОЗВІТ ІВАНОВ О.

# data[].attributes.headline
28.11-02.12.22 ТИЖДЕНЬ ФІЗИЧНОЇ КУЛЬТУРИ ФОТОЗВІТ Березуцька Л., Сергійчук В.

# data[].attributes.subject
28.11-02.12.22 ТИЖДЕНЬ ФІЗИЧНОЇ КУЛЬТУРИ ФОТОЗВІТ Березуцька Л., Сергійчук В.

# data[].attributes.attachment_link.title
ФОТОЗВІТ БЕРЕЗУЦЬКА Л

# data[].attributes.headline
ТИЖДЕНЬ ІНОЗЕМНОЇ МОВИ (АНГЛІЙСЬКА) Белавіна М.

# data[].attributes.subject
ТИЖДЕНЬ ІНОЗЕМНОЇ МОВИ (АНГЛІЙСЬКА) Белавіна М.

# data[].attributes.attachment_link.title
Фотозвіт тижня іноз мова Белавіна М.

# data[].attributes.headline
21.11-25.11.22 ТИЖДЕНЬ ІНОЗЕМНОЇ МОВИ (АНГЛІЙСЬКА) ФОТОЗВІТ Сердюк Н.

# data[].attributes.subject
21.11-25.11.22 ТИЖДЕНЬ ІНОЗЕМНОЇ МОВИ (АНГЛІЙСЬКА) ФОТОЗВІТ Сердюк Н.

# data[].attributes.attachment_link.title
Звіт тижня англійської мови 20222023

# data[].attributes.headline
ТИЖДЕНЬ МАТЕМАТИКИ  ФОТОЗВІТ Шаталов С.

# data[].attributes.subject
ТИЖДЕНЬ МАТЕМАТИКИ  ФОТОЗВІТ Шаталов С.

# data[].attributes.attachment_link.title
ФОТОЗВІТ Шаталов С.

# data[].attributes.headline
14.11-18.11.22 ТИЖДЕНЬ МАТЕМАТИКИ ФОТОЗВІТ Полеховська М.

# data[].attributes.subject
14.11-18.11.22 ТИЖДЕНЬ МАТЕМАТИКИ ФОТОЗВІТ Полеховська М.

# data[].attributes.headline
07.11-11.11.22 ТИЖДЕНЬ ЗАРУБІЖНОЇ ЛІТЕРАТУРИ ФОТОЗВІТ Гирдимова Н.

# data[].attributes.subject
07.11-11.11.22 ТИЖДЕНЬ ЗАРУБІЖНОЇ ЛІТЕРАТУРИ ФОТОЗВІТ Гирдимова Н.

# data[].attributes.attachment_link.title
ФОТОЗВІТ Гирдиммова Н.

# data[].attributes.headline
07.11-11.11.22 ТИЖДЕНЬ ЗАРУБІЖНОЇ ЛІТЕРАТУРИ Гирдимова Н.  ФОТОЗВІТ

# data[].attributes.subject
07.11-11.11.22 ТИЖДЕНЬ ЗАРУБІЖНОЇ ЛІТЕРАТУРИ Гирдимова Н.  ФОТОЗВІТ

# data[].attributes.attachment_link.title
тиждень зарубіжної

# data[].attributes.headline
Михайлик О.  ФОТОЗВІТ

# data[].attributes.subject
Михайлик О.  ФОТОЗВІТ

# data[].attributes.attachment_link.title
День писемності та мови Михайлик О.О.

# data[].attributes.headline
07.11-11.11.22 ТИЖДЕНЬ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ТА ЛІТЕРАТУРИ  Михайлик О.  ФОТОЗВІТ

# data[].attributes.subject
07.11-11.11.22 ТИЖДЕНЬ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ТА ЛІТЕРАТУРИ  Михайлик О.  ФОТОЗВІТ

# data[].attributes.attachment_link.title
Знамениті люди Харківщини Михайлик О.О.

# data[].attributes.headline
07.11.-11.11.22 ТИЖДЕНЬ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ТА ЛІТЕРАТУРИ Гончарова Н.  ФОТОЗВІТ

# data[].attributes.subject
07.11.-11.11.22 ТИЖДЕНЬ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ТА ЛІТЕРАТУРИ Гончарова Н.  ФОТОЗВІТ

# data[].attributes.attachment_link.title
ФОТОЗВІТ ГОНЧАРОВА Н.

# data[].attributes.headline
31.10-04.11.22 ТИЖДЕНЬ ІСТОРІЇ І ГЕОГРАФІЇ. Дятлова Л. ФОТОЗВІТ

# data[].attributes.subject
31.10-04.11.22 ТИЖДЕНЬ ІСТОРІЇ І ГЕОГРАФІЇ. Дятлова Л. ФОТОЗВІТ

# data[].attributes.attachment_link.title
ФОТОЗВІТ Дятлова Л.М.

# data[].attributes.headline
ФОТОЗВІТ А.Полянська

# data[].attributes.subject
ФОТОЗВІТ А.Полянська

# data[].attributes.attachment_link.title
ФОТОЗВІТ ПОЛЯНСЬКА А.

# data[].attributes.headline
31.10-04.11.22 ТИЖДЕНЬ ІСТОРІЇ, ГЕОГРАФІЇ

# data[].attributes.subject
31.10-04.11.22 ТИЖДЕНЬ ІСТОРІЇ, ГЕОГРАФІЇ

# data[].attributes.body
ФОТОЗВІТ ПОЛЯНСЬКА А.

# data[].attributes.attachment_link.title
фотозвіт Полянська

# data[].attributes.headline
🇺🇦 Відповідно до графіку предметних тижнів РЦПОЕМСТХО, з метою виховання інтересу до національної історії, поваги до минулого своєї держави, формування інтелектуальних умінь учнів під час роботи з джерелами історичної інформації, поглиблення знань учнів з географії, розширення їхнього наукового світогляду, підвищення інтересу до вивчення географічної науки, дослідження навколишнього середовища, всебічного розвитку особистості, а також формування   інтересу до вивчення географії, вміння самостійно організовувати свою діяльність з 31.10 по 04.11 у центрі проходив тиждень історії та географії, який був організований дистанційно викладачами Полянською А.О. та Дятловою Л.М. З планами тижня учні мали змогу ознайомитися на сайті закладу.✅️ Фотозвіт проведеного тижня можна знайти за посиланням ⤵️

# data[].attributes.subject
🇺🇦 Відповідно до графіку предметних тижнів РЦПОЕМСТХО, з метою виховання інтересу до національної історії, поваги до минулого своєї держави, формування інтелектуальних умінь учнів під час роботи з джерелами історичної інформації, поглиблення знань учнів з географії, розширення їхнього наукового світогляду, підвищення інтересу до вивчення географічної науки, дослідження навколишнього середовища, всебічного розвитку особистості, а також формування   інтересу до вивчення географії, вміння самостійно організовувати свою діяльність з 31.10 по 04.11 у центрі проходив тиждень історії та географії, який був організований дистанційно викладачами Полянською А.О. та Дятловою Л.М. З планами тижня учні мали змогу ознайомитися на сайті закладу.✅️ Фотозвіт проведеного тижня можна знайти за посиланням ⤵️

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Лілія Михайлівна

# data[].attributes.attachment_link.title
ТИЖДЕНЬ ІСТОРІЇ ТА ГЕОГРАФІЇ 31.10

# data[].attributes.headline
З 12 вересня до системи "HUMAN" приєднався наш освітній заклад та отримав доступ до потрібного функціоналу для ведення дистанційного навчання та менеджменту викладачів, майстрів виробничого навчання та здобувачів освіти в умовах воєнного часу.📣 Станом на 19.10.2022 року 14 педагогічних працівників центру успішно завершили курси з опанування системи HUMAN та отримали сертифікати з відзнакою про підвищення кваліфікації на 12 гогод.

# data[].attributes.subject
З 12 вересня до системи "HUMAN" приєднався наш освітній заклад та отримав доступ до потрібного функціоналу для ведення дистанційного навчання та менеджменту викладачів, майстрів виробничого навчання та здобувачів освіти в умовах воєнного часу.📣 Станом на 19.10.2022 року 14 педагогічних працівників центру успішно завершили курси з опанування системи HUMAN та отримали сертифікати з відзнакою про підвищення кваліфікації на 12 гогод.

# data[].attributes.attachment_link.title
Наказ про склад атестаційної комісії 2022-2023

# data[].attributes.attachment_link.title
графік засідань.docx

# data[].attributes.attachment_link.title
план роботи атестаційної комісії.docx

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Унормовано безперервну тривалість навчальних онлайн-занять протягом дня у синхронному форматі

В Україні унормували тривалість навчальних занять онлайн протягом дня у синхронному режимі.

Відповідні зміни внесені наказом Міністерства охорони здоров'я до Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти, який доповнено вимогами щодо організації дистанційної форми навчання.

Зокрема, документом визначено безперервну тривалість навчальних онлайн-занять протягом дня у синхронному форматі (проведення уроку в режимі реального часу).

Згідно з документом, в умовах воєнного стану, надзвичайної ситуації іншого характеру безперервна тривалість навчальних занять при організації дистанційного навчання у синхронному форматі не повинна перевищувати для учнів:

1-2 класів - 2 навчальних занять по 30 хвилин або 3 - по 20 хвилин;

3-4 класів - 2 навчальних занять по 45 хвилин або 3 - по 30 хвилин, або 4 - по 20 хвилин;

5-6 класів - 2 навчальних занять по 45 хвилин або 3 - по 35 хвилин, або 4 - по 25 хвилин;

7-9 класів - 2 навчальних занять по 45 хвилин або 3 - по 40 хвилин, або 4 - по 30 хвилин, або 5 - по 25 хвилин;

10-11 класів - 3 навчальних занять по 45 хвилин або 4 - по 35 хвилин, або 5 - по 30 хвилин, або 6 - по 25 хвилин.

У Державній службі якості освіти, коментуючи зміни щодо тривалості навчальних онлайн-занять, зазначають, що педагоги мають враховувати вимоги до організації роботи з технічними засобами навчання відповідно до Санітарного регламенту для шкіл.

Зокрема, безперервна тривалість навчання за екраном протягом уроку для учнів 1-х класів має становити не більше 10 хвилин; 2-4-х класів - не більше 15 хвилин; 5-7 класів - не більше 20 хвилин; 8-9 класів - 20-25 хвилин; 10-11-х класів - на 1-й годині занять до 30 хвилин, на 2-й годині занять - 20 хвилин.

Також слід враховувати, що при здвоєних уроках для учнів 10-11-х класів тривалість роботи з екраном має складати не більше 25-30 хвилин на першому та не більше 15-20 хвилин на другому навчальних заняттях.

Щодо учнів, які здобувають освіту за кордоном, то для них допустимим є дистанційне навчання в другу зміну з початком занять не пізніше 16:00 год.

Очікується, що це доповнення створить умови, щоб українські діти могли поєднувати навчання в школах країни перебування та одночасно продовжувати здобуття освіти в Україні.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
онлайн-уроків

# data[].attributes.attachment_link.title
В Україні визначили тривалість онлайн-уроків для школярів

# data[].attributes.attachment_link.description
Унормовано безперервну тривалість навчальних онлайн-занять протягом дня у синхронному форматі В Україні унормували тривалість навчальних занять онлайн протягом дня у синхронному режимі. Відповідні зміни внесені наказом Міністерства охорони здоров'я до Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти, який доповнено вимогами щодо організації дистанційної форми навчання.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 707 від 08 серпня 2022 року

Зареєстровано
в Міністерстві юстиції України
09 вересня 2022 р. за № 1029/38365
Про затвердження Інструкції з ведення
ділової документації у закладах загальної
середньої освіти в електронній формі
Відповідно до статті 4 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", пункту 12 Положення про програмно-апаратний комплекс Автоматизований інформаційний комплекс освітнього менеджменту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 грудня 2021 року № 1255, пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, враховуючи постанову Кабінету Міністрів України від 17 січня 2018 року № 55 "Деякі питання документування управлінської діяльності" та з метою забезпечення ведення ділової документації в закладах загальної середньої освіти в електронній формі НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Інструкцію з ведення ділової документації у закладах загальної середньої освіти в електронній формі (далі - Інструкція), що додається.

2. Директорату цифрової трансформації (Завгородній Д.) забезпечити в установленому порядку подання цього наказу на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України.

3. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування, крім пункту 8 розділу I цієї Інструкції, який набирає чинності через 3 місяці з дня припинення або скасування воєнного стану.

4. Контроль за виконанням цього наказу залишаю за собою.

Міністр Сергій Шкарлет

ПОГОДЖЕНО:

Керівник Секретаріату
Уповноваженого Верховної Ради
України з прав людини Наталія Федорович

Перший заступник Міністра
цифрової трансформації України Олексій Вискуб

ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Міністерства освіти і науки України
від 08 серпня 2022 року № 707
ІНСТРУКЦІЯ
з ведення ділової документації у закладах загальної середньої освіти в електронній формі I. Загальні положення
1. Ця Інструкція встановлює загальні вимоги ведення ділової документації в електронній формі для закладів загальної середньої освіти (далі - заклади освіти).

2. У цій Інструкції терміни вживаються у таких значеннях:

ділова документація - збережена на матеріальному носії або в електронній освітній інформаційній системі документація, яка створюється під час освітніх та управлінських процесів в закладах освіти;

електронний класний журнал - окремий електронний документ ділової документації закладу освіти, у якому фіксуються результати навчальних досягнень здобувачів освіти, відвідування ними занять, стан виконання навчальних програм тощо та може бути реалізований як окрема електронна освітня інформаційна система (далі - ОІС) або як її функціональний модуль програмно-апаратного комплексу "Автоматизований інформаційний комплекс освітнього менеджменту".

Інші терміни вживаються в значеннях, наведених у Законах України "Про освіту", "Про повну загальну середню освіту", "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах", "Про електронні комунікації", "Про інформацію", "Про захист персональних даних", "Про доступ до публічної інформації", "Про державну статистику", "Про електронні довірчі послуги", Положенні про програмно-апаратний комплекс "Автоматизований інформаційний комплекс освітнього менеджменту", затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 02 грудня 2021 року № 1255.

3. Ведення ділової документації закладу освіти в електронній формі запроваджується з метою:

1) удосконалення управління закладом освіти шляхом автоматизації одержання, обробки та зберігання інформації та документів у електронній формі;

2) забезпечення оперативності, достовірності та цілісності інформації, що використовується в освітній діяльності;

3) організації освітнього процесу з використанням технологій дистанційного навчання та відстеження результатів навчання;

4) спрощення ведення ділової документації в закладі освіти, зменшення витрат часу на її ведення;

5) забезпечення органів управління у сфері освіти оперативною та актуальною інформацією про діяльність закладів освіти для прийняття управлінських рішень.

4. Документування управлінської інформації та організації роботи з документами в державних і комунальних закладах загальної середньої освіти здійснюється відповідно до Інструкції з діловодства у закладах загальної середньої освіти, затвердженої наказом Міністерства освіти і науки України від 23 червня 2018 року № 676, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України від 11 вересня 2018 року за № 1028/32480.

5. У електронній формі здійснюється ведення документів, що визначені пунктом 1 наказу Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України від 10 травня 2011 року № 423 "Про затвердження єдиних зразків обов'язкової ділової документації у загальноосвітніх навчальних закладах усіх типів і форм власності", а також інших документів, що можуть створюватись у процесі діяльності закладу освіти.

6. На підставі даних ділової документації закладу освіти, що вносяться та обробляються в ОІС, створюються та/або ведуться у електронній формі:

1) класний журнал для I - IV класів;

2) класний журнал для V - XI (XII) класів;

3) журнал обліку пропущених і замінених уроків;

4) журнали здобувачів освіти, які здобувають загальну середню освіту за індивідуальною формою;

5) журнал факультативних та гурткових занять;

6) журнал реєстрації інструктажів з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності;

7) особові справи здобувачів освіти;

8) алфавітна книга здобувачів освіти;

9) особова справа педагогічного працівника;

10) журнал реєстрації наказів руху здобувачів освіти;

11) накази керівника з кадрових питань особового складу тимчасового зберігання (про відрядження, стягнення, надання щорічних оплачуваних відпусток та відпусток у зв'язку з навчанням);

12) річний план роботи закладу освіти;

13) розклад навчальних занять;

14) свідоцтва досягнень здобувачів освіти тощо.

7. Дані, які збираються в ОІС для ведення ділової документації закладу освіти в електронній формі, передаються до центральної бази даних програмно-апаратного комплексу "Автоматизований інформаційний комплекс освітнього менеджменту" та опрацьовуються для заповнення статистичних звітів.

8. Перелік даних, що обробляються в ОІС для ведення ділової документації закладу освіти, наведено в додатку до цієї Інструкції.

9. Педагогічна рада закладу освіти використовує ОІС, що включає програмні модулі для ведення ділової документації закладу освіти в електронній формі. Така ОІС може бути підключена до центральної бази даних програмно-апаратного комплексу "Автоматизований інформаційний комплекс освітнього менеджменту" (далі - ЦБД АІКОМ) відповідно до процедури, визначеної Положенням про програмно-апаратний комплекс "Автоматизований інформаційний комплекс освітнього менеджменту", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 02 грудня 2021 року № 1255.

10. Керівник закладу освіти визначає відповідальну особу за адміністрування ОІС.

11. Обробка інформації в ОІС здійснюється з дотриманням вимог Законів України "Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах" і "Про захист персональних даних".

12. У разі використання закладом освіти ОІС, яка не підключена до ЦБД АІКОМ, відповідальна особа закладу освіти повинна передавати до АІКОМ необхідну інформацію для зведення статистичної звітності.
II. Особливості ведення електронного класного журналу
1. Електронний класний журнал є документом ділової документації закладу освіти, що ведеться в електронній формі та використовується для:

1) зберігання даних про навчальні досягнення здобувачів освіти;

2) автоматизації обліку та контролю освітнього процесу;

3) одержання, обробки та зберігання даних для автоматизації ведення ділової документації закладу освіти в електронній формі;

4) оперативного доступу до інформації учасниками освітнього процесу про рівень навчальних досягнень із різних предметів, відвідуваність і домашні завдання;

5) забезпечення можливості дистанційного прямого та оперативного інформування учасників освітнього процесу.

2. Інформація до електронного класного журналу вноситься українською мовою, за винятком даних, що потребують використання літер латинської абетки та спеціальних символів (стосовно навчання іноземним мовам, серія документа, адреса електронної пошти тощо).

3. У разі потреби, електронний класний журнал та інші документи генеруються засобами ОІС у формі електронного документа шляхом вивантаження даних у форматах pdf, csv, xlsx або іншому зчитуваному форматі на вибір особи, яка зробила до системи запит щодо вивантаження.

4. Після завершення навчального року та внесення відповідних записів у електронний класний журнал, директор закладу освіти або уповноважена ним особа накладає електронний підпис, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.
III. Вимоги до зберігання ділової документації закладу освіти в освітній інформаційній системі
1. Зберігання ділової документації закладу освіти виключно в ОІС можливе за дотримання наступних вимог:

інформація, що міститься в діловій документації закладу освіти, повинна бути доступною для її подальшого використання відповідно до наданих прав доступу та встановленого порядку;

дані та документи, що мають бути зведені, згенеровані та підписані станом на певну дату, перед збереженням та відправкою в ЦБД АІКОМ (у разі потреби), підписуються відповідальною особою, що накладає електронний підпис автора, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.

2. Матеріали, завантажені користувачами в ОІС (домашнє завдання, відео-матеріали, тести, навчальні матеріали, довідники тощо), можуть зберігатися в архівних базах даних протягом терміну, визначеного в системі, із урахуванням чинного законодавства. Власник ОІС забезпечує місце для зберігання даних ділової документації закладу освіти в електронній формі.

Т. в. о. генерального директора
директорату цифрової трансформації Катерина Супрун

Додаток
до Інструкції з ведення ділової документації у закладах загальної
середньої освіти в електронній формі
(пункт 8 розділу I)
ПЕРЕЛІК
даних, що обробляються в електронній освітній інформаційній системі для ведення ділової документації закладу загальної середньої освіти в електронній формі
1. Перелік даних, що вносяться та обробляються в електронній освітній інформаційній системі:

1) Персональні дані учня:

а) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності);

б) дата народження;

в) стать;

г) реквізити документа, що посвідчує особу;

ґ) заклад загальної середньої освіти та клас, до якого зарахований учень (дата зарахування/відрахування та підстава);

д) пільгова категорія (що стосується отримання соціальної допомоги або пільг. Наприклад, знижка або безкоштовне харчування).

Інші дані стосовно учня:

а) відвідування та пропуски занять;

б) оцінювання (поточне, тематичне, підсумкове, атестаційне);

в) теми уроків.

2) Персональні дані батьків:

а) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності);

б) пільгова категорія (що стосується отримання соціальної допомоги або пільг дитиною. Наприклад, знижка або безкоштовне харчування);

в) контактна інформація.

3) Персональні дані співробітника закладу освіти:

а) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності);

б) дата народження;

в) стать;

г) документи про освіту.

4) Інші дані стосовно співробітника:

а) посада;

б) педагогічне навантаження або ставка;

в) науковий ступінь (за наявності);

г) вчене звання (за наявності);

ґ) кваліфікаційна категорія, педагогічне звання (за наявності);

д) пільгова категорія (за наявності);

е) назва закладу освіти, у якому здобув освіту;

є) освіта, спеціальність, кваліфікація;

ж) назва навчальних дисциплін, що викладаються (за наявності);

з) паралелі, у яких працює особа (за наявності);

и) класи, із якими працює особа, із зазначенням профільності та поглибленого вивчення (за наявності);

і) заміни вчителів (за наявності).

5) Дані про освітній процес:

а) навчальний рік;

б) мережа класів;

в) профільність (за наявності);

г) перелік і кількість навчальних предметів, інтегрованих курсів;

ґ) оцінювання результатів навчання: 1 семестр, 2 семестр, річна, державна підсумкова атестація, практика, підсумкові, середній бал атестата;

д) інваріантна складова навчального плану;

е) варіативна складова навчального плану;

є) фіксування рішення педагогічної ради;

ж) контингент учнів на початок семестру / на кінець семестру (року), усього за рік;

з) таблиця руху учнів;

и) кількість учнів, яких не оцінено чи не атестовано з усіх навчальних предметів.

2. Інтерфейси електронної освітньої інформаційної системи забезпечують збір та/або обробку наступних наборів даних для таких видів документів ділової документації закладів загальної середньої освіти в електронній формі:

1) Журнал обліку пропущених і замінених уроків:

а) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) вчителя, який пропустив урок;

б) причина пропуску;

в) назва предмету, із якого пропущено урок;

г) клас, у якому пропущено урок;

ґ) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) вчителя, який замінив урок;

д) яким предметом замінено урок.

2) Журнали учнів, які здобувають загальну середню освіту за індивідуальною формою:

а) навчальний рік;

б) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) учня;

в) рік навчання;

г) термін навчання;

ґ) підстава організації такої форми;

д) назва предмету вивчення, навчальної дисципліни;

е) кількість навчальних годин;

є) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) учителя;

ж) дата проведення заняття;

з) зміст навчального матеріалу;

и) кількість годин на виклад матеріалу.

3) Відомості зі свідоцтва досягнень або свідоцтво про здобуття базової середньої або профільної середньої освіти учня:

а) результати навчання за 1 семестр;

б) результати навчання за 2 семестр;

в) результати річного оцінювання;

ґ) оцінка за навчальну практику;

г) результати державної підсумкової атестації (в разі наявності);

д) результати підсумкового оцінювання.

4) Облік виховної роботи:

а) номер і дата заходу;

б) назва заходу та тема;

в) облік гурткової роботи;

ґ) гуртки, секції, клуби, що відвідує учень;

г) режим роботи гуртка;

д) примітки.

5) Відомості про батьків:

а) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) батька, матері або осіб, що їх замінюють;

б) контактні дані тощо.

6) Журнал факультативних і гурткових занять:

а) облік відвідування;

б) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) учня;

в) назва факультативу або гуртка;

ґ) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) вчителя;

г) зміст факультативного заняття;

д) домашнє завдання;

е) зведений облік навчальних досягнень учнів;

є) зведена таблиця руху учнів і їх досягнень у навчанні;

ж) зауваження до ведення журналу факультативних занять.

7) Особові справи учнів/вихованців:

а) номер особової справи;

б) тип і назва закладу загальної середньої освіти;

в) адреса закладу освіти;

ґ) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) директора;

г) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) учня/вихованця;

д) стать;

е) дата народження;

є) серія та номер свідоцтва про народження;

ж) місце проживання учня;

з) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) батька, матері або осіб, що їх замінюють;

и) дані про заклад освіти до отримання початкової освіти (в разі наявності);

і) відомості про перехід із одного закладу освіти до іншого (в разі наявності) тощо.

8) Журнал реєстрації наказів руху учнів/вихованців:

а) номер наказу;

б) номер учня в алфавітній книзі;

в) заклад, паралель, клас;

ґ) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) учня/вихованця;

г) дата зарахування/відрахування тощо.

9) Річний план роботи закладу загальної середньої освіти (далі - заклад освіти), що може містити інформацію (розділи) про стан і планування щодо:

а) освітнього середовища закладу освіти;

б) системи оцінювання здобувачів освіти;

в) педагогічної діяльності педагогічних працівників закладу освіти;

г) управлінських процесів закладу освіти тощо.

10) Журнал реєстрації наказів із основної діяльності:

а) реквізити наказу;

б) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) працівника, на якого покладений контроль за виконанням наказу.

11) Документація з продовження навчання випускників 9-х класів:

а) отримана інформація про місце навчання з Єдиної державної електронної бази з питань освіти;

б) інформація про продовження навчання за кордоном (у разі наявності).

12) Свідоцтва досягнень здобувачів освіти:

а) клас;

б) назва та адреса закладу освіти;

в) прізвище, ім'я, по батькові (за наявності) учня;

г) стан і планування щодо переліку навчальних дисциплін;

ґ) результати оцінювання за навчальними предметами (варіативними курсами) тощо.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про затвердження інструкції з ведення ділової документації у закладах загальної середньої освіти в електронній формі

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Інструкції з ведення ділової документації у закладах загальної середньої освіти в електронній формі

# data[].attributes.attachment_link.title
Перший урок у школах присвятять темі безпеки

# data[].attributes.attachment_link.description
На початку навчального року в закладах освіти буде проведено Єдиний урок з безпеки

# data[].attributes.attachment_link.title
Яцук Ольга Костянтинівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Сабельник Марина Сергіївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Гончарова Н.І.

# data[].attributes.attachment_link.title
Наталія Гончарова свідоцтво

# data[].attributes.headline
Компетентнісний підхід: як виглядає таке навчання на практиці

# data[].attributes.subject
Компетентнісний підхід: як виглядає таке навчання на практиці

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
В епоху різноманіття гаджетів та щоденного збільшення кількості інформації у нашому житті енциклопедичні знання перестали бути цінністю, якою вони були лише 20-30 років тому. Знання вже не є самоціллю під час навчання, і система освіти відповідно має змінюватись, крокувати в ногу з часом та навчати того, що актуальне та цінується в житті сьогодні. Відповіддю на ці виклики є компетентнісне навчання. Державна служба якості освіти педагогам відповіді на найпоширеніші запитання про компетентнісне навчання.

Школа має навчити дітей постійно знаходити потрібну інформацію та застосовувати її в житті

Що таке компетентнісне навчання?

Роль школи сьогодні - підготувати дітей до життя, навчити їх критично мислити, аналізувати, опрацьовувати ті обсяги інформації, яку вони отримують звідусіль та вибирати із неї необхідне, встановлювати причинно-наслідкові зв'язки. Стара парадигма освіти, у якій школа існувала для накопичення знань та інформації, вже не працює. Наше життя зараз - це постійне навчання, і тому школа має навчити дітей постійно опановувати нові знання, знаходити потрібну інформацію та застосовувати її в житті.

Компетентнісне навчання спрямоване на роботу з інформацією та опанування учнями компетентностей, умінь і навичок, які дозволять їм бути успішними, конкурентними та цінними на ринку праці.

Для педагога важливо навчитись реалізувати таке навчання на практиці. Допоможуть у цьому підручники, що містять проблемні ситуації, а також практико-орієнтовані завдання, спрямовані на аналіз та оцінювання інформації. Утім, саме готовність вчителя до реалізації компетентнісного навчання - найголовніша запорука успіху.

Чи замінюють компетентності знання і навички?

Формування компетентностей в учнів зовсім не заперечує необхідності знань. Компетентнісне навчання - це про динамічне поєднання знань, умінь та цінностей. Лише у комплексі це дає результат.

Знання у даному випадку - не самоціль, а радше засіб формування умінь. Адже недостатньо просто засвоїти окремі знання і уміння, важливо навчитись їх застосовувати як у типових, так і в нестандартних, нових для дитини ситуаціях. Це дозволяє сформувати ціннісне ставлення до цих знань, навчитись адаптуватись та шукати шляхи ухвалення рішень у різноманітних ситуаціях.

Як виглядає компетентнісне навчання на практиці?

За класичного підходу до навчання сценарій уроку розгортається орієнтовно за такою логікою: учитель повідомляє тему, пояснює, для чого вона в житті, розказує та ілюструє тему. Викладання нової теми при компетентнісному навчанні ж ґрунтується на проблемному та діяльнісному підходах.

Розглянемо, як виглядає компетентнісне навчання на прикладі викладання теми "Властивості повітря" у третьому класі.

При компетентнісному навчанні урок розпочинається з проблемного питання або проблемної ситуації. Для кожної властивості повітря може бути окрема ситуація чи питання, тому тема може викладатися не лінійно, а концентрично. Наприклад, учитель показує учням дві однакові повітряні кульки (одна надута, інша здута) та ставить питання: "Як ви думаєте, яка з них легша?" Це - проблемна ситуація та проблемне питання. Учні у свою чергу висловлюють припущення (гіпотези). У цій ситуації можливі три гіпотези: легша кулька та, що надута, легша здута, або ж обидві кульки важать однаково.

Після формулювання гіпотез учитель пропонує учням перевірити гіпотези та зважити кульки на терезах. Це - виконання досліду. Провівши цей простий дослід, учні разом із вчителем обирають правильну гіпотезу та шукають відповідь на питання "Чому надута кулька виявилась важчою?"

Такий шлях до розкриття теми довший, але й значно дієвіший. Так учитель формує в учнів не тільки предметні знання та уміння, а і ключові компетентності та наскрізні уміння (м'які навички).

Чи можна компетентнісний підхід застосувати до всіх предметів та освітніх галузей?

Деякі педагоги можуть сумніватись щодо можливості використання компетентнісного підходу при викладанні своїх предметів, наприклад, математики. Компетентнісний підхід передбачає викладання теми через створення проблемних ситуацій, надання практико-орієнтованих завдань, які у свою чергу дають змогу учням проводити аналіз та синтез інформації, оцінювати її та створювати новий продукт.

Важливою частиною компетентнісного підходу є співпраця учнів між собою та з учителем, ведення діалогу та застосування вчителем формувального оцінювання. Усе це може бути реалізовано при викладанні будь-якого навчального предмета, зокрема й математики.

Як виглядають компетентнісні завдання?
Нижче розміщено два листи. Вони надійшли з Інтернету, й обидва вони про "графіті".
Компетентнісне завдання має у першу чергу базуватися на практичних кейсах та передбачати аналіз, синтез і оцінювання інформації. Як правило, такі завдання складаються із запропонованої ситуації, кейсу та завдань до нього.

Наприклад, компетентнісне завдання із тесту PISA:
"У людей різні смаки. Суспільство перенасичене інформацією та рекламою. Знаки торгових компаній, назви магазинів. Великі нав'язливі плакати з обох сторін вулиць. Чи прийнятно все це? В основному, так. А чи прийнятні графіті? Деякі говорять - так, деякі - ні. Хто платить за ці графіті? А хто, зрештою, платить за рекламу? Правильно. Споживач. А чи запитали ті, хто ставить рекламні щити, вашого дозволу? Ні. Тоді чи повинні це робити люди, які малюють на стінах? Чи не є це просто видом спілкування, як, наприклад, ваше власне ім'я, назви партій або великі твори мистецтв на вулиці? Тільки згадайте про смугастий і картатий одяг, що з'явився в магазинах кілька років тому. І про лижні костюми. Моделі та кольори були скопійовані з розмальованих бетонних стін. Досить кумедно, що ці моделі та кольори сприймаються сьогодні суспільством, захоплюють, а графіті в тому ж стилі вважаються жахливими. Так, скрутні часи настали для мистецтва".
"Графіті - це малюнки чи написи на стінах або в інших місцях, виконані без офіційного дозволу. Використайте листи для відповідей на питання, запропоновані нижче.

Я киплю від злості, оскільки в четвертий раз стіну школи очищають і перефарбовують, щоб покінчити з графіті. Творчість - це прекрасно, але чому ж не знайти такі способи самовираження, які не завдавали б зайвих збитків суспільству? Чому потрібно псувати репутацію молодого покоління, малюючи на стінах там, де це заборонено? Адже художники-професіонали не вивішують свої полотна на вулицях, чи не так? Замість цього вони знаходять інші засоби й завойовують славу на офіційних виставках. Як на мене, будівлі, огорожа, паркові лавки - самі по собі витвори мистецтва. І хіба не шкода псувати цю архітектуру розписом, не кажучи вже про те, що використовуваний для цього метод руйнує озоновий шар? І я не можу зрозуміти, чому ці самозвані художники так зляться, коли їхні так звані "художні полотна" прибирають з очей геть знову й знову".

Завдання 1 (спрямоване на оцінювання розуміння текстів: інтегрування смислів і формулювання умовиводів, а саме визначення мети кожного з текстів)

Мета кожного з листів:

А) пояснити, що таке графіті;

B) висловити свою думку про графіті;

C) продемонструвати популярність графіті;

D) розповісти людям, що необхідно дуже багато засобів, аби змити ці розписи.

Завдання 2 (спрямоване на інтегрування смислів і формулювання умовиводів, а саме встановлення зв'язку між двома явищами)

Чому Софія посилається на рекламу?

Завдання 3 (спрямоване на осмислення змісту тексту, а саме встановлення зв'язку між наведеною в тексті інформацією й власними ціннісними орієнтаціями для обґрунтування своєї позиції)

З яким із цих двох листів Ви згодні? Своїми словами обґрунтуйте свою позицію, використовуючи те, що сказано в одному з листів або в них обох.

Як педагогу готуватись до уроку з компетентнісним підходом?

Очевидно, що на підготовку уроку із застосуванням компетентнісного підходу необхідно більше часу на початковому етапі, коли вчитель не має достатньої кількості матеріалів та напрацьованих завдань. Педагогу також потрібен час, щоб винайти ідеї для проблемної подачі матеріалу та формулювання питань для діалогів з учнями.

Утім, коли вчитель застосовуватиме компетентнісне навчання на постійній основі, це не займатиме надто багато часу на підготовчому етапі, а вдячність учнів за цікаві уроки та нові уміння переважить витрачений для цього час.

Чи потрібне додаткове обладнання для компетентнісного підходу?

Головним засобом реалізації компетентнісного навчання є уміння вчителя вести проблемний діалог, організовувати взаємодію учнів та здійснювати формувальне оцінювання. Безумовно, значно збагачують арсенал учителя електронні ресурси, матеріали для проведення дослідів, колекції наочності, моделі тощо.

Найпростіше реалізовувати компетентнісне навчання у початковій школі. Засобами навчання можуть виступати будь-які об'єкти, які є навколо. У старшій школі роль обладнання значно зростає, особливо у викладанні предметів природничого циклу та інформатики.

Чи можливо реалізувати компетентнісне навчання в класі із 35-ма і більше учнями?

Існує думка, що компетентнісне навчання можливе лише у класах із невеликою наповненістю. Але компетентнісне навчання не залежить від кількості дітей у класі.

Моніторингові дослідження показують, що учні при застосуванні компетентнісного підходу у класах із великою наповненістю мають таку ж успішність, як і у класах з малою наповненістю. Тож компетентнісні завдання та формувальне оцінювання можуть застосовуватись і у класах з 20-ма, так і у класах з 35-ма та більше учнями.

Як застосовувати компетентнісний підхід зі старими підручниками?

Підручник, безумовно, відіграє важливу роль у навчанні. Добре, якщо він побудований з використанням проблемного підходу, містить компетентнісні завдання, передбачає завдання для само- та взаємооцінювання. Під час вибору нових підручників педагогічному колективу варто врахувати ці аспекти та обрати підручник, який дозволяє реалізувати компетентнісний підхід.

Утім, важливо пам'ятати, що підручник не є основним засобом навчання при застосуванні компетентнісного підходу. Учитель може самостійно підібрати електронні ресурси, дидактичні матеріали, що слугуватимуть доповненням до підручника, якщо він не повністю відповідає вимогам компетентнісного підходу.

Як оцінювати компетентності?

Оцінити, чи володіє учень тими чи іншими компетентностями, можна через виконання завдань, що передбачають аналіз та оцінювання ситуації, або ж у практичній діяльності. Причому оцінювання компетентностей може здійснюватись і через тестові завдання, якщо вони передбачають, наприклад, виявлення істинних чи хибних суджень. Гарним полем для виявлення компетентностей також є полілоги та дискусії, у яких учень має проаналізувати та синтезувати різну інформацію, щоб підібрати переконливі аргументи.

Важливою ознакою компетентності є також суб'єктність учня, його відповідальне ставлення до навчання, а також уміння вчитися самостійно.

Конкретними проявами цього можуть бути:

уміння ставити навчальні цілі;

формулювати критерії правильності виконання завдання;

організовувати власну діяльність самостійно;

планувати час;

звертатися по допомогу у разі потреби, а також надавати допомогу та співпрацювати у групі;

здійснювати само- та взаємооцінювання.

Як реалізувати педагогіку партнерства і не втратити дисципліну в класі?

Конструктивна дисципліна та субординація в класі - важливі частини освітнього процесу. А під час компетентнісного навчання роль дисципліни суттєво підвищується, оскільки співпраця учнів, робота у парах та більших групах потребує дотримання усіма сторонами правил.

Проте дисципліна тут розглядається не як страх проявити ініціативу, за яку можуть покарати, а як розуміння правил взаємодії, їхнє підтримання та виховання в учнів самодисципліни. Цей процес потребує часу та зусиль кожного його учасника, однак є корисним у довгостроковій перспективі.
За матеріалами Державної служби якості освіти.
Як налагодити конструктивну співпрацю в класі при компетентнісному підході?

Правила мають бути чіткими і зрозумілими. Зрозумілі правила учням буде простіше засвоїти. Ці правила мають регламентувати таймінг, алгоритми дій у різних ситуаціях, наприклад, коли учень хоче щось сказати, або додати.

Співпраця у парах, потім у групах. Запорука конструктивної співпраці учнів в групах - уміння домовлятись, розподіляти ролі та взаємодіяти. Для цього спочатку варто вправлятись із завданнями у парах, а потім переходити до роботи у більш численних групах.

Завдання на розвиток навичок діалогу. Діти мають вступити в діалог і домовитись, як виконуватимуть завдання. Щоб так відбулось, завдання мають бути відповідними - стимулювати комунікацію, вимагати від учнів розробити та впровадити свої внутрішні правила.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
компетентнісний

# data[].attributes.attachment_link.title
Компетентнісний підхід: як виглядає таке навчання на практиці

# data[].attributes.attachment_link.description
В епоху різноманіття гаджетів та щоденного збільшення кількості інформації у нашому житті енциклопедичні знання перестали бути цінністю, якою вони були лише 20-30 років тому. Знання вже не є самоціллю під час навчання, і система освіти відповідно має змінюватись, крокувати в ногу з часом та навчати того, що актуальне та цінується в житті сьогодні.

# data[].attributes.headline
Психологічні принципи: що варто враховувати під час уроку

# data[].attributes.subject
Психологічні принципи: що варто враховувати під час уроку

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Використання психологічних принципів під час навчання завжди було важливим елементом системи освіти. Принципи психології допомагають учителям удосконалювати методи навчання, щоб вони були більш ефективними. Зокрема, принципи педагогічної психології допомагають учителям зрозуміти мотивацію своїх учнів, їхнє оточення і умови, у яких вони зростають і розвиваються, а також їхні сильні і слабкі місця.

Результати дослідження американських психологів, які допомагають удосконалювати навчальний процес

Педагогічна психологія - це розділ психологічної науки, який вивчає принципи людської поведінки, що можуть впливати на навчальний процес. Також психологія допомагає вчителям правильно оцінювати результати навчання.

Окрім того, педагоги використовують у своїй роботі психологію розвитку, яка вивчає психологічні, емоційні та інтелектуальні особливості людей у будь-якому віці та в різні періоди життя. Підлітки та юнаки найбільш схильні до змін, оскільки серйозні зміни відбуваються з ними на фізичному та психічному рівнях. Людський мозок у підлітковому віці повністю не формується - він розвивається до 20 років і навіть пізніше. Розуміння того, як росте і розвивається людина впродовж усього життя, допомагає вчителям правильно побудувати навчальний процес.

Принципи психології, які використовуються у навчанні
Переконання та уявлення учнів про власний інтелект і розумові здібності впливають на їхню пізнавальну сферу та навчання.
У 2015 році Американська психологічна асоціація (АРА) опублікувала звіт про найважливіші принципи психології, які використовуються в системі освіти, починаючи з дошкільної і закінчуючи вищою.
На навчання переважно впливають попередні знання учня.
Учні, які вважають, що вони "погано вчаться в школі", можуть дійсно відчувати труднощі. Але ці труднощі можуть бути пов'язані зі складом їхнього розуму. Отже, наші уявлення про власні можливості серйозно впливають на результати нашої діяльності. Тому в учителів є багато можливостей допомогти своїм учням. Для цього потрібно ставитися до всіх учнів, як до здібних.
Формування пізнавальних навичок і навчання не обмежуються етапами розвитку учнів.
Перш ніж потрапити в будь-який клас, дитина вже чогось навчилася. Якщо вчитель розуміє, які саме знання вже має учень, то може краще підібрати матеріал. На цьому базується принцип послідовності навчання.
У процесі навчання важливо пояснювати учням контексти, у яких можна застосовувати нові знання.
У рамках психології розвитку учнів визначають відповідні етапи, щоб зрозуміти, чого можна очікувати від дитини в будь-якому віці. Однак при цьому важливо знати, що деякі учні можуть не вписуватися в цю схему. Спостереження за дітьми завжди дає кращі результати, ніж наслідування готових схем.
Наскільки довгостроковими будуть здобуті знання і навички - переважно залежить від практики.
Учні не повинні самі здогадуватися про контексти. Один з основних принципів психології наголошує: нові знання і навички повинні застосовуватися у реальному житті. Однак учні самостійно не можуть зрозуміти всі контексти нових знань. Це повинен пояснювати вчитель.
Для навчання важливо мати чіткий та своєчасний зворотний зв'язок з учнями.
Теза про важливість практики в навчанні вже стала загальновідомою. Неможливо вивчити тригонометричні функції лише на уроці, без практики розвʼязування рівнянь. Щоб навчитися виступати публічно, необхідно це зробити багато разів. Але під час практики вчитель повинен давати учням зворотний зв'язок, щоб вихованці не засвоїли інформацію неправильно. Про це йдеться в наступному пункті.

Зворотний звʼязок - це не просто оцінка або коротке письмове пояснення. Оцінка (хороша чи погана) не дозволяє учневі зробити висновки. Йому потрібен зворотний звʼязок, щоб дізнатися, що він зробив правильно, а в чому помилився. Дуже важливо, щоб зворотний звʼязок був своєчасним - його треба надавати якомога швидше. Коли клас вивчив певну тему з математики та виконав контрольну роботу, зворотний звʼязок буде неефективним, якщо його надати після того, як клас перейшов до вивчення наступної теми. Учителі постійно перевантажені оцінюванням, тому потрібно знаходити більш ефективні способи зворотного звʼязку.
Учні зазвичай отримують задоволення від навчання і досягають більш високих результатів, коли їхня внутрішня мотивація переважає зовнішню. Очікування вчителів стосовно своїх учнів впливають на мотивацію і результати навчання.
Саморегуляція сприяє навчанню, тому вчитель повинен розвивати в учнів цю навичку. Саморегуляція - це здатність контролювати свої емоції та поведінку, щоб це не заважало вчитися. Це дещо більше, ніж просто дотримання правил у класі.
Емоційне благополуччя впливає на успішність, навчання і розвиток.
Ефект очікування є добре відомим у педагогічній психології. У класі, де вчитель дає детальні інструкції і вважає всіх учнів здатними оволодіти предметом, учні працюють набагато краще, ніж у класах з меншими очікуваннями вчителя.

Учні стикаються з проблемами в сім'ї та в спілкуванні з однолітками, про яких учителі не завжди знають. Проблеми і постійне відчуття негативних емоцій ускладнюють навчання. Однією з ознак таких проблем є зниження рівня працездатності. Коли в дитини різко знижується успішність, це часто свідчить про високий рівень тривожності чи стресу.

Як відомо, психологію викладають у всіх педагогічних університетах. Але, крім того, вчителям варто ознайомлюватися з новими дослідження в цій галузі, щоб розвивати свою майстерність. Як і будь-яка інша наука про людину, психологія - динамічна. І вчителі змінюють свої педагогічні методи відповідно до змін свого розуміння поведінки дітей у класі.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
психологічні

# data[].attributes.attachment_link.title
Психологічні принципи: що варто враховувати під час уроку

# data[].attributes.attachment_link.description
Використання психологічних принципів під час навчання завжди було важливим елементом системи освіти. Принципи психології допомагають учителям удосконалювати методи навчання, щоб вони були більш ефективними. Зокрема, принципи педагогічної психології допомагають учителям зрозуміти мотивацію своїх учнів, їхнє оточення і умови, у яких вони зростають і розвиваються, а також їхні сильні і слабкі місця.

# data[].attributes.headline
Адаптація освітнього процесу при переході на дистанційне навчання

# data[].attributes.subject
Адаптація освітнього процесу при переході на дистанційне навчання

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Забезпечити комфортний освітній простір - одне з завдань розбудови якісної школи, визначених у рекомендаціях "Абетка для директора". Державна служба якості освіти пропонує керівникам закладів освіти поради, як адаптувати освітній процес під час та після дистанційного навчання в школі.

В умовах пандемії періодичне введення та скасування жорстких карантинних обмежень, безумовно, впливає і на організацію освітнього процесу в школах. Поради директору, як налагодити освітній процес в умовах дистанційного навчання, розроблені Державною службою якості освіти навесні, стають щоразу актуальними.

Разом з тим варто приділити увагу питанням адаптації роботи педагогів, учнів та освітнього процесу до умов дистанційного навчання і навпаки - після повернення з тривалого віддаленого режиму в аудиторії.

Адаптація освітнього процесу при переході на дистанційне навчання
1. Вивчення спроможностей
Попри те, що пандемія триває майже два роки і дистанційне навчання почало практикуватись у школах ще на початку 2020 року, дослідження досі виявляють низку проблем із забезпеченням учнів та педагогів технічними засобами, матеріалами, доступом до інтернету тощо.

Опитування щодо ключових аспектів якості освіти, проведене серед учнів сільських шкіл на замовлення Державної служби якості освіти України в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", показало, що 27% опитаних дітей не мають всього необхідного для дистанційного навчання.

З огляду на це керівнику школи важливо вивчити спроможність учнів брати участь у дистанційному навчанні, а педагогів - його забезпечувати. Зробити це можна, провівши опитування серед батьків та педагогічного колективу щодо забезпеченості технікою (комп'ютери, планшети тощо), швидкісним інтернетом, наявності тихого та комфортного робочого місця для навчання або роботи, можливості батьків допомогти дитині з підключенням до платформи, на якій здійснюватиметься навчання. Останнє особливо важливе для батьків учнів початкової школи, адже діти молодших класів часто потребують залученості батьків для організації домашнього дистанційного навчання.

Вивчення спроможностей працівників та учнів закладу дасть змогу керівникові максимально ефективно організувати освітній процес, скоригувати за потреби розклад, розподілити наявні технічні ресурси тощо.
2. Адаптація розкладу
Тривалість навчальних занять з використанням технологій дистанційного навчання має бути скорочена відповідно до Санітарного регламенту. Причому гранична тривалість онлайн-уроку є різною для різних класів.

При переході на дистанційне навчання розклад занять потребує адаптації та коригування. Скорочення терміну роботи вчителя в режимі онлайн не скорочує загальної тривалості роботи з учнями, адже не менш важливим завданням педагога є координація самостійної роботи учнів. Тому не варто надто ущільнювати розклад, опираючись лише на тривалість онлайн-заняття.

Формуючи розклад, важливо передбачити час на вхід учнів у систему для участі в навчальному занятті (можливі затримки з технічних причин тощо). Для допомоги учням та їхнім батькам у опануванні онлайн-платформи, на якій здійснюватиметься навчання, варто також розробити пам'ятку з покроковою інструкцією, як швидко та просто увійти в систему та відвідати урок.

Тривалість онлайн-уроку відповідно до Санітарного регламенту:

1 клас - 10 хвилин

2-4 класи - 15 хвилин

5-7 класи - 20 хвилин

8-9 класи - 20-25 хвилин

10-11 (12) класи - 30 хвилин на першій годині занять, 20 хвилин на 2-х та наступних годинах занять.

3. Підтримка педагогів
Робота вчителя у дистанційному режимі потребує більшого ресурсу: часового, емоційного, інтелектуального. Для дистанційного навчання педагог має адаптувати навчальний матеріал так, щоб під час онлайн-уроку викласти найцінніше та надати інструкції і роз'яснення для опрацювання навчального матеріалу.

Під час дистанційного навчання вчитель мусить впустити учнів у свій особистий простір, адже педагоги працюють з дому. Разом з тим із деяких навчальних предметів педагогам варто скоригувати своє календарно-тематичне планування - переглянути кількість годин на вивчення окремих тем, можливо, змінити послідовність їх вивчення, виокремити більше часу на виконання тих чи інших видів робіт.

Завдання керівника у цьому процесі - підтримувати та спрямовувати педагогів, забезпечувати їхню взаємодію і комунікацію, ініціювати й підтримувати обмін думками та цікавими інструментами роботи у віддаленому режимі.

Дистанційне навчання вимагає від педагогів опанування нових інструментів для онлайнової синхронної та асинхронної роботи. Керівнику закладу необхідно забезпечити навчання педагогів щодо того, як ефективно працювати з електронною навчальною платформою та використовувати її доступний функціонал.

В умовах дистанційного навчання особливої уваги потребує процес реалізації освітньої програми закладу. Організація співпраці між педагогами - ключова умова для досягнення гарних результатів навчання учнів. Керівнику закладу варто запровадити практики з обміну досвідом та консультацій між учителями. Предметом таких практик може бути коригування календарно-тематичного планування в умовах пандемії коронавірусу, обговорення навчальних тем, які можна опрацювати під час дистанційного навчання, а які варто перенести на час, коли учні повернуться в аудиторії.
4. Адаптація правил поведінки і взаємодії
Окремої уваги потребує адаптація правил поведінки за дистанційного навчання. Директор має обговорити з педагогами підходи до організації роботи учнів та налагодження в учнівському колективі конструктивного спілкування і продуктивної роботи під час навчання в режимі онлайн. Спільно вироблені адаптовані правила поведінки та взаємодії важливо прокомунікувати з дітьми та їхніми батьками.

Керівнику закладу важливо також спрямувати педагогів у питанні організації неформальної взаємодії учнів між собою та із вчителем - продемонструвати цікаві інструменти та практики інших закладів, зокрема й за кордоном. Наприклад, онлайн-чаювання та спілкування класу, перегляд тематичних відео і фільмів, їх обговорення тощо. Це сприятиме позитивній атмосфері в дитячому колективі, залученості учнів, ліпшим взаєминам із вчителями.
5. Адаптація учнів
Перехід на дистанційне навчання - процес, який не усім учням дається легко. Діти залежно від темпераменту та психотипу по-різному реагують на такі зміни, приміром, комусь потрібна додаткова допомога батьків та вчителів, щоб налаштуватися на навчання.

Керівнику школи важливо проявити лідерство та правильно організувати освітній процес. Корисно буде спільно із педагогами розробити порадник для учнів щодо того, як учням самоорганізуватися та грамотно розподіляти свій час так, щоб його вистачало і на навчання, і на відпочинок.

Особливу увагу варто звернути на питання кібербезпеки та гігієни роботи за комп'ютером - надати рекомендації педагогам, учням і батькам щодо того, як захистити свої персональні дані, вберегтися від кібербулінгу в інтернеті, безпечно та комфортно працювати у мережі. Добірку корисних матеріалів з цієї теми можна знайти на сайті Міністерства освіти і науки.

Виконання завдань у режимі онлайн також несе свої ризики. Наприклад, технічні проблеми із доступом можуть завадити учням вчасно розпочати тест чи інше завдання. Разом з тим обмежена в часі робота онлайн може негативно відобразитися на результатах учнів, оскільки не враховує різну динаміку та моторику дітей.

Застосування прийомів формувального оцінювання позитивно вплине на адаптацію учнів до дистанційного навчання, оскільки воно покликане навчити учнів вчитися. А автономність та самостійність - саме ті уміння, які важливо розвивати учням під час навчання онлайн. За дистанційного навчання учні мають змогу розвинути навички самодисципліни та самоорганізації, навчитися самостійно опрацьовувати матеріал, виокремлювати головне.

Важливо також підтримувати мотивацію учнів, залучати їх до самооцінювання, вчити знаходити та виправляти власні помилки. Під час адаптаційного періоду педагогам важливо залучити батьків - роз'яснити, як допомогти дитині, як організувати простір для продуктивного навчання.
6. Комунікація з батьками учнів
Батьки учнів, особливо учнів початкової школи та першого циклу базової школи, - безпосередньо залучені до освітнього процесу під час навчання у дистанційному режимі. Керівнику закладу важливо підтримувати з батьками постійну комунікацію, оскільки від їхньої залученості зокрема залежать освітні результати дітей.

З батьками варто обговорити адаптацію розкладу, врахувати за можливості пропозиції щодо змін у ньому і, найважливіше, - заздалегідь повідомити про результат адаптацій. Що раніше керівництво школи доведе до відома батьків оновлений розклад, то більше часу у них буде на те, щоб підготувати себе та дітей, - а отже освітній процес у дистанційному режимі розпочнеться без затримок.

Традиційно комунікацію з батьками учнів здійснюють класні керівники через чати у месенджерах чи інші канали. Втім під час дистанційного навчання батьки потребують спілкування також із педагогами, які викладають той чи інший предмет. Запровадивши у школі практику регулярних онлайн-консультацій вчителів із батьками, директор допоможе налагодити діалог, у якому кожна сторона почерпне користь для себе: батьки отримають відповіді на свої питання, а педагоги зможуть використати батьківський ресурс у освітньому процесі.

Адаптація після повернення з дистанційного навчання
1. Проведення діагностики
Після повернення з дистанційного навчання, особливо якщо воно було тривалим, важливо провести діагностику рівня засвоєння навчального матеріалу, а також мікроклімату в учнівському колективі. Це дасть змогу визначити сильні і слабкі місця за обома напрямами та сформувати стратегію подальшої роботи школи вже в умовах очного навчання.
2. Запровадження додаткових форм комунікації
Діагностика допоможе виявити напрями, що потребують додаткової уваги. Після цього керівнику школи варто організувати роботу колективу, щоб якнайшвидше вирішити проблеми та продовжити освітній процес. Допомогти у цьому може запровадження індивідуальних або групових консультацій педагогів з учнями, які того потребують.
3. Уникнення надмірного навантаження
Динаміка і навантаження на дітей під час дистанційного навчання та очного - різні. Тому важливо після повернення учнів у класи попіклуватись про те, щоб у дітей не було одночасно пікових навантажень з різних предметів. Наприклад, складних тем з різних предметів одночасно, контрольних робіт в один день тощо. Забезпечити це можна, організувавши якісну комунікацію та синергію педагогічного колективу. Це і є завданням директора.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Державна служба якості освіти пропонує поради директорам шкіл щодо адаптації освітнього процесу під час та після дистанційного навчання

Забезпечити комфортний освітній простір - одне з завдань розбудови якісної школи, визначених у рекомендаціях "Абетка для директора". Державна служба якості освіти пропонує керівникам закладів освіти поради, як адаптувати освітній процес під час та після дистанційного навчання в школі.

В умовах пандемії періодичне введення та скасування жорстких карантинних обмежень, безумовно, впливає і на організацію освітнього процесу в школах. Поради директору, як налагодити освітній процес в умовах дистанційного навчання, розроблені Державною службою якості освіти навесні, стають щоразу актуальними.

Разом з тим варто приділити увагу питанням адаптації роботи педагогів, учнів та освітнього процесу до умов дистанційного навчання і навпаки - після повернення з тривалого віддаленого режиму в аудиторії.

Адаптація освітнього процесу при переході на дистанційне навчання
1. Вивчення спроможностей
Попри те, що пандемія триває майже два роки і дистанційне навчання почало практикуватись у школах ще на початку 2020 року, дослідження досі виявляють низку проблем із забезпеченням учнів та педагогів технічними засобами, матеріалами, доступом до інтернету тощо.

Опитування щодо ключових аспектів якості освіти, проведене серед учнів сільських шкіл на замовлення Державної служби якості освіти України в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", показало, що 27% опитаних дітей не мають всього необхідного для дистанційного навчання.

З огляду на це керівнику школи важливо вивчити спроможність учнів брати участь у дистанційному навчанні, а педагогів - його забезпечувати. Зробити це можна, провівши опитування серед батьків та педагогічного колективу щодо забезпеченості технікою (комп'ютери, планшети тощо), швидкісним інтернетом, наявності тихого та комфортного робочого місця для навчання або роботи, можливості батьків допомогти дитині з підключенням до платформи, на якій здійснюватиметься навчання. Останнє особливо важливе для батьків учнів початкової школи, адже діти молодших класів часто потребують залученості батьків для організації домашнього дистанційного навчання.

Вивчення спроможностей працівників та учнів закладу дасть змогу керівникові максимально ефективно організувати освітній процес, скоригувати за потреби розклад, розподілити наявні технічні ресурси тощо.
2. Адаптація розкладу
Тривалість навчальних занять з використанням технологій дистанційного навчання має бути скорочена відповідно до Санітарного регламенту. Причому гранична тривалість онлайн-уроку є різною для різних класів.

При переході на дистанційне навчання розклад занять потребує адаптації та коригування. Скорочення терміну роботи вчителя в режимі онлайн не скорочує загальної тривалості роботи з учнями, адже не менш важливим завданням педагога є координація самостійної роботи учнів. Тому не варто надто ущільнювати розклад, опираючись лише на тривалість онлайн-заняття.

Формуючи розклад, важливо передбачити час на вхід учнів у систему для участі в навчальному занятті (можливі затримки з технічних причин тощо). Для допомоги учням та їхнім батькам у опануванні онлайн-платформи, на якій здійснюватиметься навчання, варто також розробити пам'ятку з покроковою інструкцією, як швидко та просто увійти в систему та відвідати урок.

Тривалість онлайн-уроку відповідно до Санітарного регламенту:

1 клас - 10 хвилин

2-4 класи - 15 хвилин

5-7 класи - 20 хвилин

8-9 класи - 20-25 хвилин

10-11 (12) класи - 30 хвилин на першій годині занять, 20 хвилин на 2-х та наступних годинах занять.

3. Підтримка педагогів
Робота вчителя у дистанційному режимі потребує більшого ресурсу: часового, емоційного, інтелектуального. Для дистанційного навчання педагог має адаптувати навчальний матеріал так, щоб під час онлайн-уроку викласти найцінніше та надати інструкції і роз'яснення для опрацювання навчального матеріалу.

Під час дистанційного навчання вчитель мусить впустити учнів у свій особистий простір, адже педагоги працюють з дому. Разом з тим із деяких навчальних предметів педагогам варто скоригувати своє календарно-тематичне планування - переглянути кількість годин на вивчення окремих тем, можливо, змінити послідовність їх вивчення, виокремити більше часу на виконання тих чи інших видів робіт.

Завдання керівника у цьому процесі - підтримувати та спрямовувати педагогів, забезпечувати їхню взаємодію і комунікацію, ініціювати й підтримувати обмін думками та цікавими інструментами роботи у віддаленому режимі.

Дистанційне навчання вимагає від педагогів опанування нових інструментів для онлайнової синхронної та асинхронної роботи. Керівнику закладу необхідно забезпечити навчання педагогів щодо того, як ефективно працювати з електронною навчальною платформою та використовувати її доступний функціонал.

В умовах дистанційного навчання особливої уваги потребує процес реалізації освітньої програми закладу. Організація співпраці між педагогами - ключова умова для досягнення гарних результатів навчання учнів. Керівнику закладу варто запровадити практики з обміну досвідом та консультацій між учителями. Предметом таких практик може бути коригування календарно-тематичного планування в умовах пандемії коронавірусу, обговорення навчальних тем, які можна опрацювати під час дистанційного навчання, а які варто перенести на час, коли учні повернуться в аудиторії.
4. Адаптація правил поведінки і взаємодії
Окремої уваги потребує адаптація правил поведінки за дистанційного навчання. Директор має обговорити з педагогами підходи до організації роботи учнів та налагодження в учнівському колективі конструктивного спілкування і продуктивної роботи під час навчання в режимі онлайн. Спільно вироблені адаптовані правила поведінки та взаємодії важливо прокомунікувати з дітьми та їхніми батьками.

Керівнику закладу важливо також спрямувати педагогів у питанні організації неформальної взаємодії учнів між собою та із вчителем - продемонструвати цікаві інструменти та практики інших закладів, зокрема й за кордоном. Наприклад, онлайн-чаювання та спілкування класу, перегляд тематичних відео і фільмів, їх обговорення тощо. Це сприятиме позитивній атмосфері в дитячому колективі, залученості учнів, ліпшим взаєминам із вчителями.
5. Адаптація учнів
Перехід на дистанційне навчання - процес, який не усім учням дається легко. Діти залежно від темпераменту та психотипу по-різному реагують на такі зміни, приміром, комусь потрібна додаткова допомога батьків та вчителів, щоб налаштуватися на навчання.

Керівнику школи важливо проявити лідерство та правильно організувати освітній процес. Корисно буде спільно із педагогами розробити порадник для учнів щодо того, як учням самоорганізуватися та грамотно розподіляти свій час так, щоб його вистачало і на навчання, і на відпочинок.

Особливу увагу варто звернути на питання кібербезпеки та гігієни роботи за комп'ютером - надати рекомендації педагогам, учням і батькам щодо того, як захистити свої персональні дані, вберегтися від кібербулінгу в інтернеті, безпечно та комфортно працювати у мережі. Добірку корисних матеріалів з цієї теми можна знайти на сайті Міністерства освіти і науки.

Виконання завдань у режимі онлайн також несе свої ризики. Наприклад, технічні проблеми із доступом можуть завадити учням вчасно розпочати тест чи інше завдання. Разом з тим обмежена в часі робота онлайн може негативно відобразитися на результатах учнів, оскільки не враховує різну динаміку та моторику дітей.

Застосування прийомів формувального оцінювання позитивно вплине на адаптацію учнів до дистанційного навчання, оскільки воно покликане навчити учнів вчитися. А автономність та самостійність - саме ті уміння, які важливо розвивати учням під час навчання онлайн. За дистанційного навчання учні мають змогу розвинути навички самодисципліни та самоорганізації, навчитися самостійно опрацьовувати матеріал, виокремлювати головне.

Важливо також підтримувати мотивацію учнів, залучати їх до самооцінювання, вчити знаходити та виправляти власні помилки. Під час адаптаційного періоду педагогам важливо залучити батьків - роз'яснити, як допомогти дитині, як організувати простір для продуктивного навчання.
6. Комунікація з батьками учнів
Батьки учнів, особливо учнів початкової школи та першого циклу базової школи, - безпосередньо залучені до освітнього процесу під час навчання у дистанційному режимі. Керівнику закладу важливо підтримувати з батьками постійну комунікацію, оскільки від їхньої залученості зокрема залежать освітні результати дітей.

З батьками варто обговорити адаптацію розкладу, врахувати за можливості пропозиції щодо змін у ньому і, найважливіше, - заздалегідь повідомити про результат адаптацій. Що раніше керівництво школи доведе до відома батьків оновлений розклад, то більше часу у них буде на те, щоб підготувати себе та дітей, - а отже освітній процес у дистанційному режимі розпочнеться без затримок.

Традиційно комунікацію з батьками учнів здійснюють класні керівники через чати у месенджерах чи інші канали. Втім під час дистанційного навчання батьки потребують спілкування також із педагогами, які викладають той чи інший предмет. Запровадивши у школі практику регулярних онлайн-консультацій вчителів із батьками, директор допоможе налагодити діалог, у якому кожна сторона почерпне користь для себе: батьки отримають відповіді на свої питання, а педагоги зможуть використати батьківський ресурс у освітньому процесі.

Адаптація після повернення з дистанційного навчання
1. Проведення діагностики
Після повернення з дистанційного навчання, особливо якщо воно було тривалим, важливо провести діагностику рівня засвоєння навчального матеріалу, а також мікроклімату в учнівському колективі. Це дасть змогу визначити сильні і слабкі місця за обома напрямами та сформувати стратегію подальшої роботи школи вже в умовах очного навчання.
2. Запровадження додаткових форм комунікації
Діагностика допоможе виявити напрями, що потребують додаткової уваги. Після цього керівнику школи варто організувати роботу колективу, щоб якнайшвидше вирішити проблеми та продовжити освітній процес. Допомогти у цьому може запровадження індивідуальних або групових консультацій педагогів з учнями, які того потребують.
3. Уникнення надмірного навантаження
Динаміка і навантаження на дітей під час дистанційного навчання та очного - різні. Тому важливо після повернення учнів у класи попіклуватись про те, щоб у дітей не було одночасно пікових навантажень з різних предметів. Наприклад, складних тем з різних предметів одночасно, контрольних робіт в один день тощо. Забезпечити це можна, організувавши якісну комунікацію та синергію педагогічного колективу. Це і є завданням директора.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Державна служба якості освіти пропонує поради директорам шкіл щодо адаптації освітнього процесу під час та після дистанційного навчання - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Забезпечити комфортний освітній простір - одне з завдань розбудови якісної школи, визначених у рекомендаціях "Абетка для директора". Державна служба якості освіти пропонує керівникам закладів освіти поради, як адаптувати освітній процес під час та після дистанційного навчання в школі. В умовах пандемії періодичне введення та скасування жорстких карантинних обмежень, безумовно, впливає і на організацію освітнього процесу в школах.

# data[].attributes.headline
Як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання

# data[].attributes.subject
Як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Уже два роки дистанційне навчання є невід'ємною частиною повсякденного життя вчителів, дітей і батьків у всьому світі. І не дивлячись на те, скільки ще триватиме пандемія, дистанційна форма, очевидно, і надалі залишатиметься важливою частиною освітнього процесу.

Закладам треба звикати та виробляти здатність поєднувати очне та дистанційне навчання і використовуючи все найкраще від кожного. У цій статті директори шкіл знайдуть корисні поради про те, як діагностувати можливі втрати в якості освітнього процесу під час дистанційного навчання та запобігти їх виникненню у майбутньому.

Регламентування дистанційного навчання

Як і звичайний освітній процес, дистанційне навчання потребує регламентування та встановлення рамок і правил. Їхня чіткість та виваженість дасть змогу керівникові закладу забезпечити належну залученість педагогів, учнів та їхніх батьків, зрозумілість процесів і підтримання рівня якості освітніх послуг.

Дистанційне навчання, як і освітній процес в очному форматі, потребує норм щодо:

відвідування онлайн-уроків, взаємодії між учнями та з педагогом під час онлайн спілкування;

пропусків (за яких умов допускаються, як регламентуються та фіксуються вчителем);

правил та строків виконання завдань (учням важливо розуміти, що є чіткі дедлайни та як їхнє порушення вплине на оцінку виконаного завдання);

принципів оцінювання в умовах онлайн-навчання тощо.

Керівник заклад у першу чергу має донести до дітей та батьків, що дистанційне навчання - це передовсім про розпорядок дня , в якому передбачено участь учнів у онлайн-заняттях, виконання завдань, опрацювання навчального матеріалу тощо. Доречно прокомунікувати з учнями і батьками, що загальні правила, які працюватимуть у закладі під час "дистанційки", є такими ж важливими, як і правила у школі під час очного навчання.

Моніторинги освітнього процесу

Діагностування успішності навчання учнів - процес, який необхідно запускати не лише після повернення учнів у класи, а й під час дистанційного навчання.

У разі переходу закладу на "дистанційку" директору важливо:

проаналізувати відвідуваність онлайн-уроків та залучення учнів у освітній процес;

виявити категорії учнів, які з різних причин не охоплені дистанційним навчанням.

Адже фактична відсутність в освітньому процесі частини учнів, які з тих чи інших причин не беруть участі у дистанційному навчанні, негативно відображається на їхніх успіхах та організації навчання загалом. Раннє виявлення проблеми, з'ясування її причин та співпраця з батьками дасть змогу допомогти таким дітям.

Додаткової підтримки керівника закладу потребують і педагоги. За дистанційного навчання учитель докладає значно більших зусиль, аніж під час роботи з учнями в класі. Саме тому педагогам варто регулярно проводити рефлексію, обмін досвідом, переглядати календарне планування та виявляти теми, що потребують додаткової уваги в умовах дистанційного навчання. Директор у цьому процесі має спрямовувати і підтримувати вчителів, допомагати справлятися з викликами. Разом з тим, не варто нехтувати/відмовлятися від функції моніторингу якості освіти.

У постійно змінних умовах дистанційного та очного навчання особливо важливим є внутрішнє відстеження, щоб бачити динаміку освітніх результатів та за потреби коригувати освітній процес під час дистанційного навчання.

Визначення сфер ризику

За умови належного ресурсного забезпечення педагогів та учнів і залученості в процес усіх його учасників дистанційне навчання може бути не менш ефективним, ніж очне. Втім є певні навчальні предмети, повноцінне викладання яких з об'єктивних причин неможливе під час дистанційного навчання. Найпростіший приклад - фізкультура, заняття з якої складно проводити онлайн, хоч учителі і намагаються дистанційно працювати з дітьми для збереження фізичної активності.

Тому директору важливо під час переходу на дистанційне навчання визначити групи навчальних предметів, що отримують менше уваги під час дистанційного навчання. Найбільший ризик дистанційного навчання - це відсутність методичного забезпечення та проблеми з комунікацією. Тому керівництву школи слід постійно аналізувати зворотний зв'язок від вчителів і здійснювати моніторинг освітнього процесу.

Визначивши ці "сфери ризику", керівництво школи може ще до повернення учнів у класи скоригувати ситуацію (допомогти вчителям методичними матеріалами, освітніми ресурсами тощо), а якщо це не вдалося зробити - приділити більше уваги цим предметам після відновлення очного навчання. Наприклад, на наступний навчальний рік заклад може переглянути перелік гуртків та посилити позакласну роботу на теми, пропущені під час "дистанційки".

Важливо звернути увагу також на те, як вчителі під час дистанційного навчання працюють над розвитком наскрізних умінь та формуванням ключових компетентностей у дітей. Ця сфера потенційно може постраждати за відсутності контакту учнів у класі, можливості працювати разом та підтримувати групову динаміку. Тому директорові ліпше спрямувати педагогів на те, щоб після повернення у класи вони звертали особливу увагу на цей аспект роботи. Зокрема, організовувати більше вправ на розпізнавання та керування власними емоціями, спільну роботу, творче самовираження.

Також варто ретельніше працювати над веденням діалогів та полілогів з дітьми, сприяти висловлюванню ними власних думок. Комунікація в онлайн- та офлайн-форматах відрізняється, тому можуть втрачатися уміння дискутувати, дотримуватися етики спілкування, встановлювати емоційний контакт під час групових обговорень.

Діагностика після повернення у класи

Діагностичні оцінювальні роботи після повернення учнів з дистанційного навчання - важлива частина діяльності в школі, щоб визначити можливі освітні втрати. Разом з тим директор має пам'ятати, що перехід з дистанційного навчання (особливо, якщо воно було тривалим) на очне - це певний стрес для учнів. Тому керівництву школи доречно зорієнтувати вчителів на налагодження протягом першого тижня дружньої атмосфери та відновлення співпраці дітей у класі, а не навантаження учнів діагностичними роботами.

Виділення першого тижня навчання після повернення з "дистанційки" відновленню психологічного клімату у школі, поверненню учням відчуття приналежності до закладу - стратегічне рішення, яке дасть змогу і учням, і педагогам поступово повернутися в очний освітній процес та без стресу звикнути до нового режиму роботи.

Після комфортного повернення у класи можна провести діагностичні роботи та оцінити ситуацію з навчальними досягненнями кожного учня. Результати такого оцінювання застосовні для продовження освітнього процесу, проте їх не варто фіксувати у класному журналі чи використовувати для виставлення підсумкових оцінок. Педагогам на цьому етапі інформують батьків про результати діагностики та, якщо необхідна підтримка, залучають батьків до процесу надолуження.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Державна служба якості освіти: поради директору школи, як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання

Уже два роки дистанційне навчання є невід'ємною частиною повсякденного життя вчителів, дітей і батьків у всьому світі. І не дивлячись на те, скільки ще триватиме пандемія, дистанційна форма, очевидно, і надалі залишатиметься важливою частиною освітнього процесу.

Закладам треба звикати та виробляти здатність поєднувати очне та дистанційне навчання і використовуючи все найкраще від кожного. У цій статті директори шкіл знайдуть корисні поради про те, як діагностувати можливі втрати в якості освітнього процесу під час дистанційного навчання та запобігти їх виникненню у майбутньому.

Регламентування дистанційного навчання

Як і звичайний освітній процес, дистанційне навчання потребує регламентування та встановлення рамок і правил. Їхня чіткість та виваженість дасть змогу керівникові закладу забезпечити належну залученість педагогів, учнів та їхніх батьків, зрозумілість процесів і підтримання рівня якості освітніх послуг.

Дистанційне навчання, як і освітній процес в очному форматі, потребує норм щодо:

відвідування онлайн-уроків, взаємодії між учнями та з педагогом під час онлайн спілкування;

пропусків (за яких умов допускаються, як регламентуються та фіксуються вчителем);

правил та строків виконання завдань (учням важливо розуміти, що є чіткі дедлайни та як їхнє порушення вплине на оцінку виконаного завдання);

принципів оцінювання в умовах онлайн-навчання тощо.

Керівник заклад у першу чергу має донести до дітей та батьків, що дистанційне навчання - це передовсім про розпорядок дня , в якому передбачено участь учнів у онлайн-заняттях, виконання завдань, опрацювання навчального матеріалу тощо. Доречно прокомунікувати з учнями і батьками, що загальні правила, які працюватимуть у закладі під час "дистанційки", є такими ж важливими, як і правила у школі під час очного навчання.

Моніторинги освітнього процесу

Діагностування успішності навчання учнів - процес, який необхідно запускати не лише після повернення учнів у класи, а й під час дистанційного навчання.

У разі переходу закладу на "дистанційку" директору важливо:

проаналізувати відвідуваність онлайн-уроків та залучення учнів у освітній процес;

виявити категорії учнів, які з різних причин не охоплені дистанційним навчанням.

Адже фактична відсутність в освітньому процесі частини учнів, які з тих чи інших причин не беруть участі у дистанційному навчанні, негативно відображається на їхніх успіхах та організації навчання загалом. Раннє виявлення проблеми, з'ясування її причин та співпраця з батьками дасть змогу допомогти таким дітям.

Додаткової підтримки керівника закладу потребують і педагоги. За дистанційного навчання учитель докладає значно більших зусиль, аніж під час роботи з учнями в класі. Саме тому педагогам варто регулярно проводити рефлексію, обмін досвідом, переглядати календарне планування та виявляти теми, що потребують додаткової уваги в умовах дистанційного навчання. Директор у цьому процесі має спрямовувати і підтримувати вчителів, допомагати справлятися з викликами. Разом з тим, не варто нехтувати/відмовлятися від функції моніторингу якості освіти.

У постійно змінних умовах дистанційного та очного навчання особливо важливим є внутрішнє відстеження, щоб бачити динаміку освітніх результатів та за потреби коригувати освітній процес під час дистанційного навчання.

Визначення сфер ризику

За умови належного ресурсного забезпечення педагогів та учнів і залученості в процес усіх його учасників дистанційне навчання може бути не менш ефективним, ніж очне. Втім є певні навчальні предмети, повноцінне викладання яких з об'єктивних причин неможливе під час дистанційного навчання. Найпростіший приклад - фізкультура, заняття з якої складно проводити онлайн, хоч учителі і намагаються дистанційно працювати з дітьми для збереження фізичної активності.

Тому директору важливо під час переходу на дистанційне навчання визначити групи навчальних предметів, що отримують менше уваги під час дистанційного навчання. Найбільший ризик дистанційного навчання - це відсутність методичного забезпечення та проблеми з комунікацією. Тому керівництву школи слід постійно аналізувати зворотний зв'язок від вчителів і здійснювати моніторинг освітнього процесу.

Визначивши ці "сфери ризику", керівництво школи може ще до повернення учнів у класи скоригувати ситуацію (допомогти вчителям методичними матеріалами, освітніми ресурсами тощо), а якщо це не вдалося зробити - приділити більше уваги цим предметам після відновлення очного навчання. Наприклад, на наступний навчальний рік заклад може переглянути перелік гуртків та посилити позакласну роботу на теми, пропущені під час "дистанційки".

Важливо звернути увагу також на те, як вчителі під час дистанційного навчання працюють над розвитком наскрізних умінь та формуванням ключових компетентностей у дітей. Ця сфера потенційно може постраждати за відсутності контакту учнів у класі, можливості працювати разом та підтримувати групову динаміку. Тому директорові ліпше спрямувати педагогів на те, щоб після повернення у класи вони звертали особливу увагу на цей аспект роботи. Зокрема, організовувати більше вправ на розпізнавання та керування власними емоціями, спільну роботу, творче самовираження.

Також варто ретельніше працювати над веденням діалогів та полілогів з дітьми, сприяти висловлюванню ними власних думок. Комунікація в онлайн- та офлайн-форматах відрізняється, тому можуть втрачатися уміння дискутувати, дотримуватися етики спілкування, встановлювати емоційний контакт під час групових обговорень.

Діагностика після повернення у класи

Діагностичні оцінювальні роботи після повернення учнів з дистанційного навчання - важлива частина діяльності в школі, щоб визначити можливі освітні втрати. Разом з тим директор має пам'ятати, що перехід з дистанційного навчання (особливо, якщо воно було тривалим) на очне - це певний стрес для учнів. Тому керівництву школи доречно зорієнтувати вчителів на налагодження протягом першого тижня дружньої атмосфери та відновлення співпраці дітей у класі, а не навантаження учнів діагностичними роботами.

Виділення першого тижня навчання після повернення з "дистанційки" відновленню психологічного клімату у школі, поверненню учням відчуття приналежності до закладу - стратегічне рішення, яке дасть змогу і учням, і педагогам поступово повернутися в очний освітній процес та без стресу звикнути до нового режиму роботи.

Після комфортного повернення у класи можна провести діагностичні роботи та оцінити ситуацію з навчальними досягненнями кожного учня. Результати такого оцінювання застосовні для продовження освітнього процесу, проте їх не варто фіксувати у класному журналі чи використовувати для виставлення підсумкових оцінок. Педагогам на цьому етапі інформують батьків про результати діагностики та, якщо необхідна підтримка, залучають батьків до процесу надолуження.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Державна служба якості освіти: поради директору школи, як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Уже два роки дистанційне навчання є невід'ємною частиною повсякденного життя вчителів, дітей і батьків у всьому світі. І не дивлячись на те, скільки ще триватиме пандемія, дистанційна форма, очевидно, і надалі залишатиметься важливою частиною освітнього процесу. Закладам треба звикати та виробляти здатність поєднувати очне та дистанційне навчання і використовуючи все найкраще від кожного.

# data[].attributes.headline
Документ передбачає заходи з підготовки учнів до дій у надзвичайних ситуаціях

# data[].attributes.subject
Документ передбачає заходи з підготовки учнів до дій у надзвичайних ситуаціях

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Документ передбачає заходи з підготовки учнів й студентів до дій у надзвичайних ситуаціях

Міністерством освіти і науки затверджений галузевий план основних заходів цивільного захисту на 2022 рік .

Документ передбачає проведення низки заходів, зокрема й закладами освіти, з удосконалення єдиної державної системи цивільного захисту та підготовки учнів й студентів діям у надзвичайних ситуаціях тощо.

У рамках передбачених заходів регіональні департаменти освіти, заклади освіти, підприємства та установи, що належать до сфери управління МОН, мають сприяти ДСНС в організації виконання комплексу заходів, спрямованих на приведення захисних споруд цивільного захисту в готовність для використання за призначенням.

Також учасники освітнього процесу мають бути поінформовані про місця розташування захисних споруд, призначених для укриття на випадок виникнення надзвичайних ситуацій, порядок поводження в них. Інформація про фонд захисних споруд цивільного захисту має бути розміщена на сайтах усіх закладів освіти.

Окрім того, фонд захисних споруд цивільного захисту має поповнюватися шляхом обстеження та взяття на облік підземних та наземних будівель та споруд з метою встановлення можливості щодо їх використання для укриття учасників навчального процесу як споруд подвійного призначення.

Планом передбачено, що керівники закладів освіти мають провести практичні тренування щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації учасників освітнього процесу, у ході яких вони мають здобути знання та вміння в здатності адекватно реагувати на виникнення надзвичайних ситуацій. Такі тренування мають бути проведені не рідше одного разу на півроку.

Керівники закладів вищої та передвищої освіти мають організувати та провести обєктові тренування з питань цивільного захисту, під час яких мають бути відпрацьовані практичні заходи з евакуації учасників освітнього процесу.

План основних заходів цивільного захисту на 2022 рік також містить заходи з контролю за додержанням та виконанням вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

# data[].attributes.attachment_link.title
МОН затвердило план заходів цивільного захисту

# data[].attributes.attachment_link.description
Документ передбачає заходи з підготовки учнів й студентів до дій у надзвичайних ситуаціях Міністерством освіти і науки затверджений галузевий план основних заходів цивільного захисту на 2022 рік . Документ передбачає проведення низки заходів, зокрема й закладами освіти, з удосконалення єдиної державної системи цивільного захисту та підготовки учнів й студентів діям у надзвичайних ситуаціях тощо.

# data[].attributes.headline
Уряд затвердив Концепцію розвитку професійної освіти до 2027 року

# data[].attributes.subject
Уряд затвердив Концепцію розвитку професійної освіти до 2027 року

# data[].attributes.body
Документ передбачає реалізацію децентралізації, осучаснення змісту та якості освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Концепція розвитку П(ПТ)О 2022-2027

# data[].attributes.headline
Про проведення Всеукраїнських учнівських олімпіад і турнірів з навчальних предметів у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.subject
Про проведення Всеукраїнських учнівських олімпіад і турнірів з навчальних предметів у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.body
Наказ МОН № 914 від 17.08.2021 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 914 від 17 серпня 2021 року
Про проведення Всеукраїнських
учнівських олімпіад і турнірів
з навчальних предметів
у 2021/2022 навчальному році
Відповідно до Положення про Всеукраїнські учнівські олімпіади, турніри, конкурси з навчальних предметів, конкурси-захисти науково-дослідницьких робіт, олімпіади зі спеціальних дисциплін та конкурси фахової майстерності, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України від 22 вересня 2011 року № 1099 (із змінами), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 листопада 2011 за № 1318/20056, наказу Міністерства освіти і науки України від 15.02.2018 № 148 "Про затвердження графіка проведення IV етапу Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів на 2019-2023 роки" (із змінами), з метою пошуку, підтримки та розвитку творчого потенціалу обдарованої молоді НАКАЗУЮ:

1. Департаментам (управлінням) освіти і науки обласних, Київської міської державних адміністрацій, інститутам післядипломної педагогічної освіти забезпечити проведення Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів (далі - Всеукраїнські учнівські олімпіади) з дотриманням законодавства України в частині запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2: І етап - у жовтні 2021 року, II етап - у листопаді-грудні 2021 року, III етап - у січні-лютому 2022 року.

2. Затвердити кількісні склади команд для участі в IV етапі Всеукраїнських учнівських олімпіад з відповідних навчальних предметів у 2021/2022 навчальному році, що додаються.

3. Державній науковій установі "Інститут модернізації змісту освіти" (Баженков Є.):

1) здійснити організаційно-методичне забезпечення проведення Всеукраїнських учнівських олімпіад та Всеукраїнських учнівських турнірів у 2021/2022 навчальному році;

2) забезпечити організацію та координацію проведення IV етапу Всеукраїнських учнівських олімпіад у 2021/2022 навчальному році згідно з Переліком Всеукраїнських учнівських олімпіад з навчальних предметів у 2021/2022 навчальному році ( додаток 1);

3) провести фінальні етапи Всеукраїнських учнівських турнірів у 2021/2022 навчальному році згідно з Переліком Всеукраїнських учнівських турнірів у 2021/2022 навчальному році ( додаток 2).

4. Головному управлінню загальної середньої та дошкільної освіти директорату дошкільної, шкільної, позашкільної та інклюзивної освіти (Кононенко Ю.) забезпечити загальне керівництво Всеукраїнськими учнівськими олімпіадами та Всеукраїнськими учнівськими турнірами у 2021/2022 навчальному році.

5. Департаментам (управлінням) освіти і науки обласних, Київської міської державних адміністрацій, інститутам післядипломної педагогічної освіти подати до Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" (03035, м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 36):

1) до 18 жовтня 2021 року - пропозиції щодо персонального складу журі фінальних етапів Всеукраїнських учнівських турнірів юних фізиків, хіміків, математиків, винахідників і раціоналізаторів, біологів, правознавців, географів, економістів, інформатиків;

2) до 29 листопада 2021 року - пропозиції щодо персонального складу журі IV етапу Всеукраїнських учнівських олімпіад і фінальних етапів Всеукраїнських учнівських турнірів юних істориків, юних журналістів, юних філософів та релігієзнавців;

3) до 07 березня 2022 року - звіти про проведення і завдання III етапу Всеукраїнських учнівських олімпіад та заявки на участь команд у IV етапі Всеукраїнських учнівських олімпіад у 2021/2022 навчальному році.

6. Департаментам (управлінням) освіти і науки обласних, Київської міської державних адміністрацій, інститутам післядипломної педагогічної освіти, де планується проведення IV етапу Всеукраїнських учнівських олімпіад і фінальних етапів Всеукраїнських учнівських турнірів у 2021/2022 навчальному році ( додатки 1, 2), подати до Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" пропозиції щодо програм і складу оргкомітетів відповідних змагань у строки, зазначені у підпунктах 1, 2 пункту 5 цього наказу.

7. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Рогову В.

Міністр Сергій Шкарлет

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про проведення всеукраїнських учнівських олімпіад і турнірів з навчальних предметів у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Про проведення Всеукраїнських учнівських олімпіад і турнірів з навчальних предметів у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 914 від 17 серпня 2021 року Про проведення Всеукраїнських учнівських олімпіад і турнірів з навчальних предметів у 2021/2022 навчальному році Відповідно до Положення про Всеукраїнські учнівські олімпіади, турніри, конкурси з навчальних предметів, конкурси-захисти науково-дослідницьких робіт, олімпіади зі спеціальних дисциплін та конкурси фахової майстерності,

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Рішення про перенесення атестації на рік може прийматися атестаційними комісіями в будь-які строки

Міністерство освіти рекомендувало у разі неможливості проведення процедури у заплановані терміни через ситуацію в конкретних регіонах перенести атестацію педагогів на наступний рік.

Про це йдеться у листі Міністерства освіти та науки.

Так, у Міносвіти повідомили, що відповідно до Типового положення про атестацію, рішення про перенесення атестації на один рік може прийматися атестаційними комісіями в будь-які строки та з будь-яких поважних причин.

"За такими працівниками до наступної чергової атестації зберігаються встановлені попередньою атестацією кваліфікаційні категорії (тарифні розряди), педагогічні звання", - зауважили в МОН.

Також у Міністерстві освіти нагадали, що успішне проходження сертифікації зараховується як проходження атестації педагогом і є підставою для присвоєння йому відповідної кваліфікаційної категорії або педагогічного звання.

# data[].attributes.attachment_link.title
МОН рекомендує перенести атестацію вчителів на один рік

# data[].attributes.attachment_link.description
Рішення про перенесення атестації на рік може прийматися атестаційними комісіями в будь-які строки Міністерство освіти рекомендувало у разі неможливості проведення процедури у заплановані терміни через ситуацію в конкретних регіонах перенести атестацію педагогів на наступний рік. Про це йдеться у листі Міністерства освіти та науки.

# data[].attributes.attachment_link.title
Аньоха К.В.  Позакласний захід до Дня святого Валентина

# data[].attributes.headline
МОНУ затверджена типова програма підвищення кваліфікації педагогів з розвитку цифрової компетентності

# data[].attributes.subject
МОНУ затверджена типова програма підвищення кваліфікації педагогів з розвитку цифрової компетентності

# data[].attributes.body
Наказ МОН № 1340 від 10.12.2021 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Затверджена типова програма підвищення кваліфікації з розвитку цифрової компетентності

Міністерством освіти затверджена типова програма підвищення кваліфікації педагогічних працівників з розвитку цифрової компетентності.

Документ має на меті підвищення цифрової компетентності вчителів шкіл, їх підготовку до подальшої роботи з урахуванням основних напрямів державної політики в галузі освіти, зокрема її цифровізації.

Основними завданнями програми є поглиблення знань вчителів із питань безпеки у цифровому освітньому середовищі школи, удосконалення розуміння особливостей організації освітнього процесу з використанням технологій дистанційного навчання, розвиток здатності вчителів критично оцінювати достовірність та надійність інформаційних джерел.

Окрім того, програма має сприяти розвитку в учителів уміння підтримувати комунікацію, співпрацю, вирішувати професійні проблеми за допомогою використання цифрових технологій, мотивувати їх до навчання впродовж життя за допомогою цифрових технологій, мотивувати вчителів до створення та поширення нових електронних освітніх ресурсів із відповідних предметів або курсів тощо.

Зміст програми підвищення з розвитку цифрової компетентності складається з 5 модулів, кожен з яких містить декілька тем.

Загальна кількість годин, передбачених на теоретичну, практичну та самостійну роботу, складає 150 годин.

Очікується, що за результатами навчання вчителі, які пройдуть курс підвищення кваліфікації, усвідомлюватимуть потенціал цифрових технологій і будуть зацікавлені у їх дослідженні для підвищення ефективності професійної діяльності; впевнено, творчо та критично використовуватимуть низку цифрових технологій для підвищення якості власної професійної діяльності; критично ставитимуться до відповідності сучасних цифрових технологій педагогічної діяльності.

Закладам післядипломної педагогічної освіти рекомендовано розробляти програми підвищення кваліфікації з розвитку цифрової компетенції на основі зазначеної типової програми.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
компетентність

# data[].attributes.attachment_link.title
У МОН визначили, як розвивати цифрову компетентність учителів

# data[].attributes.attachment_link.description
Затверджена типова програма підвищення кваліфікації з розвитку цифрової компетентності Міністерством освіти затверджена типова програма підвищення кваліфікації педагогічних працівників з розвитку цифрової компетентності. Документ має на меті підвищення цифрової компетентності вчителів шкіл, їх підготовку до подальшої роботи з урахуванням основних напрямів державної політики в галузі освіти, зокрема її цифровізації.

# data[].attributes.headline
Як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання

# data[].attributes.subject
Як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Уже два роки дистанційне навчання є невід'ємною частиною повсякденного життя вчителів, дітей і батьків у всьому світі. І не дивлячись на те, скільки ще триватиме пандемія, дистанційна форма, очевидно, і надалі залишатиметься важливою частиною освітнього процесу.

Закладам треба звикати та виробляти здатність поєднувати очне та дистанційне навчання і використовуючи все найкраще від кожного. У цій статті директори шкіл знайдуть корисні поради про те, як діагностувати можливі втрати в якості освітнього процесу під час дистанційного навчання та запобігти їх виникненню у майбутньому.

Регламентування дистанційного навчання

Як і звичайний освітній процес, дистанційне навчання потребує регламентування та встановлення рамок і правил. Їхня чіткість та виваженість дасть змогу керівникові закладу забезпечити належну залученість педагогів, учнів та їхніх батьків, зрозумілість процесів і підтримання рівня якості освітніх послуг.

Дистанційне навчання, як і освітній процес в очному форматі, потребує норм щодо:

відвідування онлайн-уроків, взаємодії між учнями та з педагогом під час онлайн спілкування;

пропусків (за яких умов допускаються, як регламентуються та фіксуються вчителем);

правил та строків виконання завдань (учням важливо розуміти, що є чіткі дедлайни та як їхнє порушення вплине на оцінку виконаного завдання);

принципів оцінювання в умовах онлайн-навчання тощо.

Керівник заклад у першу чергу має донести до дітей та батьків, що дистанційне навчання - це передовсім про розпорядок дня , в якому передбачено участь учнів у онлайн-заняттях, виконання завдань, опрацювання навчального матеріалу тощо. Доречно прокомунікувати з учнями і батьками, що загальні правила, які працюватимуть у закладі під час "дистанційки", є такими ж важливими, як і правила у школі під час очного навчання.

Моніторинги освітнього процесу

Діагностування успішності навчання учнів - процес, який необхідно запускати не лише після повернення учнів у класи, а й під час дистанційного навчання.

У разі переходу закладу на "дистанційку" директору важливо:

проаналізувати відвідуваність онлайн-уроків та залучення учнів у освітній процес;

виявити категорії учнів, які з різних причин не охоплені дистанційним навчанням.

Адже фактична відсутність в освітньому процесі частини учнів, які з тих чи інших причин не беруть участі у дистанційному навчанні, негативно відображається на їхніх успіхах та організації навчання загалом. Раннє виявлення проблеми, з'ясування її причин та співпраця з батьками дасть змогу допомогти таким дітям.

Додаткової підтримки керівника закладу потребують і педагоги. За дистанційного навчання учитель докладає значно більших зусиль, аніж під час роботи з учнями в класі. Саме тому педагогам варто регулярно проводити рефлексію, обмін досвідом, переглядати календарне планування та виявляти теми, що потребують додаткової уваги в умовах дистанційного навчання. Директор у цьому процесі має спрямовувати і підтримувати вчителів, допомагати справлятися з викликами. Разом з тим, не варто нехтувати/відмовлятися від функції моніторингу якості освіти.

У постійно змінних умовах дистанційного та очного навчання особливо важливим є внутрішнє відстеження, щоб бачити динаміку освітніх результатів та за потреби коригувати освітній процес під час дистанційного навчання.

Визначення сфер ризику

За умови належного ресурсного забезпечення педагогів та учнів і залученості в процес усіх його учасників дистанційне навчання може бути не менш ефективним, ніж очне. Втім є певні навчальні предмети, повноцінне викладання яких з об'єктивних причин неможливе під час дистанційного навчання. Найпростіший приклад - фізкультура, заняття з якої складно проводити онлайн, хоч учителі і намагаються дистанційно працювати з дітьми для збереження фізичної активності.

Тому директору важливо під час переходу на дистанційне навчання визначити групи навчальних предметів, що отримують менше уваги під час дистанційного навчання. Найбільший ризик дистанційного навчання - це відсутність методичного забезпечення та проблеми з комунікацією. Тому керівництву школи слід постійно аналізувати зворотний зв'язок від вчителів і здійснювати моніторинг освітнього процесу.

Визначивши ці "сфери ризику", керівництво школи може ще до повернення учнів у класи скоригувати ситуацію (допомогти вчителям методичними матеріалами, освітніми ресурсами тощо), а якщо це не вдалося зробити - приділити більше уваги цим предметам після відновлення очного навчання. Наприклад, на наступний навчальний рік заклад може переглянути перелік гуртків та посилити позакласну роботу на теми, пропущені під час "дистанційки".

Важливо звернути увагу також на те, як вчителі під час дистанційного навчання працюють над розвитком наскрізних умінь та формуванням ключових компетентностей у дітей. Ця сфера потенційно може постраждати за відсутності контакту учнів у класі, можливості працювати разом та підтримувати групову динаміку. Тому директорові ліпше спрямувати педагогів на те, щоб після повернення у класи вони звертали особливу увагу на цей аспект роботи. Зокрема, організовувати більше вправ на розпізнавання та керування власними емоціями, спільну роботу, творче самовираження.

Також варто ретельніше працювати над веденням діалогів та полілогів з дітьми, сприяти висловлюванню ними власних думок. Комунікація в онлайн- та офлайн-форматах відрізняється, тому можуть втрачатися уміння дискутувати, дотримуватися етики спілкування, встановлювати емоційний контакт під час групових обговорень.

Діагностика після повернення у класи

Діагностичні оцінювальні роботи після повернення учнів з дистанційного навчання - важлива частина діяльності в школі, щоб визначити можливі освітні втрати. Разом з тим директор має пам'ятати, що перехід з дистанційного навчання (особливо, якщо воно було тривалим) на очне - це певний стрес для учнів. Тому керівництву школи доречно зорієнтувати вчителів на налагодження протягом першого тижня дружньої атмосфери та відновлення співпраці дітей у класі, а не навантаження учнів діагностичними роботами.

Виділення першого тижня навчання після повернення з "дистанційки" відновленню психологічного клімату у школі, поверненню учням відчуття приналежності до закладу - стратегічне рішення, яке дасть змогу і учням, і педагогам поступово повернутися в очний освітній процес та без стресу звикнути до нового режиму роботи.

Після комфортного повернення у класи можна провести діагностичні роботи та оцінити ситуацію з навчальними досягненнями кожного учня. Результати такого оцінювання застосовні для продовження освітнього процесу, проте їх не варто фіксувати у класному журналі чи використовувати для виставлення підсумкових оцінок. Педагогам на цьому етапі інформують батьків про результати діагностики та, якщо необхідна підтримка, залучають батьків до процесу надолуження.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Державна служба якості освіти: поради директору школи, як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання

Уже два роки дистанційне навчання є невід'ємною частиною повсякденного життя вчителів, дітей і батьків у всьому світі. І не дивлячись на те, скільки ще триватиме пандемія, дистанційна форма, очевидно, і надалі залишатиметься важливою частиною освітнього процесу.

Закладам треба звикати та виробляти здатність поєднувати очне та дистанційне навчання і використовуючи все найкраще від кожного. У цій статті директори шкіл знайдуть корисні поради про те, як діагностувати можливі втрати в якості освітнього процесу під час дистанційного навчання та запобігти їх виникненню у майбутньому.

Регламентування дистанційного навчання

Як і звичайний освітній процес, дистанційне навчання потребує регламентування та встановлення рамок і правил. Їхня чіткість та виваженість дасть змогу керівникові закладу забезпечити належну залученість педагогів, учнів та їхніх батьків, зрозумілість процесів і підтримання рівня якості освітніх послуг.

Дистанційне навчання, як і освітній процес в очному форматі, потребує норм щодо:

відвідування онлайн-уроків, взаємодії між учнями та з педагогом під час онлайн спілкування;

пропусків (за яких умов допускаються, як регламентуються та фіксуються вчителем);

правил та строків виконання завдань (учням важливо розуміти, що є чіткі дедлайни та як їхнє порушення вплине на оцінку виконаного завдання);

принципів оцінювання в умовах онлайн-навчання тощо.

Керівник заклад у першу чергу має донести до дітей та батьків, що дистанційне навчання - це передовсім про розпорядок дня , в якому передбачено участь учнів у онлайн-заняттях, виконання завдань, опрацювання навчального матеріалу тощо. Доречно прокомунікувати з учнями і батьками, що загальні правила, які працюватимуть у закладі під час "дистанційки", є такими ж важливими, як і правила у школі під час очного навчання.

Моніторинги освітнього процесу

Діагностування успішності навчання учнів - процес, який необхідно запускати не лише після повернення учнів у класи, а й під час дистанційного навчання.

У разі переходу закладу на "дистанційку" директору важливо:

проаналізувати відвідуваність онлайн-уроків та залучення учнів у освітній процес;

виявити категорії учнів, які з різних причин не охоплені дистанційним навчанням.

Адже фактична відсутність в освітньому процесі частини учнів, які з тих чи інших причин не беруть участі у дистанційному навчанні, негативно відображається на їхніх успіхах та організації навчання загалом. Раннє виявлення проблеми, з'ясування її причин та співпраця з батьками дасть змогу допомогти таким дітям.

Додаткової підтримки керівника закладу потребують і педагоги. За дистанційного навчання учитель докладає значно більших зусиль, аніж під час роботи з учнями в класі. Саме тому педагогам варто регулярно проводити рефлексію, обмін досвідом, переглядати календарне планування та виявляти теми, що потребують додаткової уваги в умовах дистанційного навчання. Директор у цьому процесі має спрямовувати і підтримувати вчителів, допомагати справлятися з викликами. Разом з тим, не варто нехтувати/відмовлятися від функції моніторингу якості освіти.

У постійно змінних умовах дистанційного та очного навчання особливо важливим є внутрішнє відстеження, щоб бачити динаміку освітніх результатів та за потреби коригувати освітній процес під час дистанційного навчання.

Визначення сфер ризику

За умови належного ресурсного забезпечення педагогів та учнів і залученості в процес усіх його учасників дистанційне навчання може бути не менш ефективним, ніж очне. Втім є певні навчальні предмети, повноцінне викладання яких з об'єктивних причин неможливе під час дистанційного навчання. Найпростіший приклад - фізкультура, заняття з якої складно проводити онлайн, хоч учителі і намагаються дистанційно працювати з дітьми для збереження фізичної активності.

Тому директору важливо під час переходу на дистанційне навчання визначити групи навчальних предметів, що отримують менше уваги під час дистанційного навчання. Найбільший ризик дистанційного навчання - це відсутність методичного забезпечення та проблеми з комунікацією. Тому керівництву школи слід постійно аналізувати зворотний зв'язок від вчителів і здійснювати моніторинг освітнього процесу.

Визначивши ці "сфери ризику", керівництво школи може ще до повернення учнів у класи скоригувати ситуацію (допомогти вчителям методичними матеріалами, освітніми ресурсами тощо), а якщо це не вдалося зробити - приділити більше уваги цим предметам після відновлення очного навчання. Наприклад, на наступний навчальний рік заклад може переглянути перелік гуртків та посилити позакласну роботу на теми, пропущені під час "дистанційки".

Важливо звернути увагу також на те, як вчителі під час дистанційного навчання працюють над розвитком наскрізних умінь та формуванням ключових компетентностей у дітей. Ця сфера потенційно може постраждати за відсутності контакту учнів у класі, можливості працювати разом та підтримувати групову динаміку. Тому директорові ліпше спрямувати педагогів на те, щоб після повернення у класи вони звертали особливу увагу на цей аспект роботи. Зокрема, організовувати більше вправ на розпізнавання та керування власними емоціями, спільну роботу, творче самовираження.

Також варто ретельніше працювати над веденням діалогів та полілогів з дітьми, сприяти висловлюванню ними власних думок. Комунікація в онлайн- та офлайн-форматах відрізняється, тому можуть втрачатися уміння дискутувати, дотримуватися етики спілкування, встановлювати емоційний контакт під час групових обговорень.

Діагностика після повернення у класи

Діагностичні оцінювальні роботи після повернення учнів з дистанційного навчання - важлива частина діяльності в школі, щоб визначити можливі освітні втрати. Разом з тим директор має пам'ятати, що перехід з дистанційного навчання (особливо, якщо воно було тривалим) на очне - це певний стрес для учнів. Тому керівництву школи доречно зорієнтувати вчителів на налагодження протягом першого тижня дружньої атмосфери та відновлення співпраці дітей у класі, а не навантаження учнів діагностичними роботами.

Виділення першого тижня навчання після повернення з "дистанційки" відновленню психологічного клімату у школі, поверненню учням відчуття приналежності до закладу - стратегічне рішення, яке дасть змогу і учням, і педагогам поступово повернутися в очний освітній процес та без стресу звикнути до нового режиму роботи.

Після комфортного повернення у класи можна провести діагностичні роботи та оцінити ситуацію з навчальними досягненнями кожного учня. Результати такого оцінювання застосовні для продовження освітнього процесу, проте їх не варто фіксувати у класному журналі чи використовувати для виставлення підсумкових оцінок. Педагогам на цьому етапі інформують батьків про результати діагностики та, якщо необхідна підтримка, залучають батьків до процесу надолуження.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Державна служба якості освіти: поради директору школи, як зберегти якість освіти під час дистанційного навчання - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Уже два роки дистанційне навчання є невід'ємною частиною повсякденного життя вчителів, дітей і батьків у всьому світі. І не дивлячись на те, скільки ще триватиме пандемія, дистанційна форма, очевидно, і надалі залишатиметься важливою частиною освітнього процесу. Закладам треба звикати та виробляти здатність поєднувати очне та дистанційне навчання і використовуючи все найкраще від кожного.

# data[].attributes.headline
Адаптація освітнього процесу при переході на дистанційне навчання

# data[].attributes.subject
Адаптація освітнього процесу при переході на дистанційне навчання

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Забезпечити комфортний освітній простір - одне з завдань розбудови якісної школи, визначених у рекомендаціях "Абетка для директора". Державна служба якості освіти пропонує керівникам закладів освіти поради, як адаптувати освітній процес під час та після дистанційного навчання в школі.

В умовах пандемії періодичне введення та скасування жорстких карантинних обмежень, безумовно, впливає і на організацію освітнього процесу в школах. Поради директору, як налагодити освітній процес в умовах дистанційного навчання, розроблені Державною службою якості освіти навесні, стають щоразу актуальними.

Разом з тим варто приділити увагу питанням адаптації роботи педагогів, учнів та освітнього процесу до умов дистанційного навчання і навпаки - після повернення з тривалого віддаленого режиму в аудиторії.

Адаптація освітнього процесу при переході на дистанційне навчання
1. Вивчення спроможностей
Попри те, що пандемія триває майже два роки і дистанційне навчання почало практикуватись у школах ще на початку 2020 року, дослідження досі виявляють низку проблем із забезпеченням учнів та педагогів технічними засобами, матеріалами, доступом до інтернету тощо.

Опитування щодо ключових аспектів якості освіти, проведене серед учнів сільських шкіл на замовлення Державної служби якості освіти України в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", показало, що 27% опитаних дітей не мають всього необхідного для дистанційного навчання.

З огляду на це керівнику школи важливо вивчити спроможність учнів брати участь у дистанційному навчанні, а педагогів - його забезпечувати. Зробити це можна, провівши опитування серед батьків та педагогічного колективу щодо забезпеченості технікою (комп'ютери, планшети тощо), швидкісним інтернетом, наявності тихого та комфортного робочого місця для навчання або роботи, можливості батьків допомогти дитині з підключенням до платформи, на якій здійснюватиметься навчання. Останнє особливо важливе для батьків учнів початкової школи, адже діти молодших класів часто потребують залученості батьків для організації домашнього дистанційного навчання.

Вивчення спроможностей працівників та учнів закладу дасть змогу керівникові максимально ефективно організувати освітній процес, скоригувати за потреби розклад, розподілити наявні технічні ресурси тощо.
2. Адаптація розкладу
Тривалість навчальних занять з використанням технологій дистанційного навчання має бути скорочена відповідно до Санітарного регламенту. Причому гранична тривалість онлайн-уроку є різною для різних класів.

При переході на дистанційне навчання розклад занять потребує адаптації та коригування. Скорочення терміну роботи вчителя в режимі онлайн не скорочує загальної тривалості роботи з учнями, адже не менш важливим завданням педагога є координація самостійної роботи учнів. Тому не варто надто ущільнювати розклад, опираючись лише на тривалість онлайн-заняття.

Формуючи розклад, важливо передбачити час на вхід учнів у систему для участі в навчальному занятті (можливі затримки з технічних причин тощо). Для допомоги учням та їхнім батькам у опануванні онлайн-платформи, на якій здійснюватиметься навчання, варто також розробити пам'ятку з покроковою інструкцією, як швидко та просто увійти в систему та відвідати урок.

Тривалість онлайн-уроку відповідно до Санітарного регламенту:

1 клас - 10 хвилин

2-4 класи - 15 хвилин

5-7 класи - 20 хвилин

8-9 класи - 20-25 хвилин

10-11 (12) класи - 30 хвилин на першій годині занять, 20 хвилин на 2-х та наступних годинах занять.

3. Підтримка педагогів
Робота вчителя у дистанційному режимі потребує більшого ресурсу: часового, емоційного, інтелектуального. Для дистанційного навчання педагог має адаптувати навчальний матеріал так, щоб під час онлайн-уроку викласти найцінніше та надати інструкції і роз'яснення для опрацювання навчального матеріалу.

Під час дистанційного навчання вчитель мусить впустити учнів у свій особистий простір, адже педагоги працюють з дому. Разом з тим із деяких навчальних предметів педагогам варто скоригувати своє календарно-тематичне планування - переглянути кількість годин на вивчення окремих тем, можливо, змінити послідовність їх вивчення, виокремити більше часу на виконання тих чи інших видів робіт.

Завдання керівника у цьому процесі - підтримувати та спрямовувати педагогів, забезпечувати їхню взаємодію і комунікацію, ініціювати й підтримувати обмін думками та цікавими інструментами роботи у віддаленому режимі.

Дистанційне навчання вимагає від педагогів опанування нових інструментів для онлайнової синхронної та асинхронної роботи. Керівнику закладу необхідно забезпечити навчання педагогів щодо того, як ефективно працювати з електронною навчальною платформою та використовувати її доступний функціонал.

В умовах дистанційного навчання особливої уваги потребує процес реалізації освітньої програми закладу. Організація співпраці між педагогами - ключова умова для досягнення гарних результатів навчання учнів. Керівнику закладу варто запровадити практики з обміну досвідом та консультацій між учителями. Предметом таких практик може бути коригування календарно-тематичного планування в умовах пандемії коронавірусу, обговорення навчальних тем, які можна опрацювати під час дистанційного навчання, а які варто перенести на час, коли учні повернуться в аудиторії.
4. Адаптація правил поведінки і взаємодії
Окремої уваги потребує адаптація правил поведінки за дистанційного навчання. Директор має обговорити з педагогами підходи до організації роботи учнів та налагодження в учнівському колективі конструктивного спілкування і продуктивної роботи під час навчання в режимі онлайн. Спільно вироблені адаптовані правила поведінки та взаємодії важливо прокомунікувати з дітьми та їхніми батьками.

Керівнику закладу важливо також спрямувати педагогів у питанні організації неформальної взаємодії учнів між собою та із вчителем - продемонструвати цікаві інструменти та практики інших закладів, зокрема й за кордоном. Наприклад, онлайн-чаювання та спілкування класу, перегляд тематичних відео і фільмів, їх обговорення тощо. Це сприятиме позитивній атмосфері в дитячому колективі, залученості учнів, ліпшим взаєминам із вчителями.
5. Адаптація учнів
Перехід на дистанційне навчання - процес, який не усім учням дається легко. Діти залежно від темпераменту та психотипу по-різному реагують на такі зміни, приміром, комусь потрібна додаткова допомога батьків та вчителів, щоб налаштуватися на навчання.

Керівнику школи важливо проявити лідерство та правильно організувати освітній процес. Корисно буде спільно із педагогами розробити порадник для учнів щодо того, як учням самоорганізуватися та грамотно розподіляти свій час так, щоб його вистачало і на навчання, і на відпочинок.

Особливу увагу варто звернути на питання кібербезпеки та гігієни роботи за комп'ютером - надати рекомендації педагогам, учням і батькам щодо того, як захистити свої персональні дані, вберегтися від кібербулінгу в інтернеті, безпечно та комфортно працювати у мережі. Добірку корисних матеріалів з цієї теми можна знайти на сайті Міністерства освіти і науки.

Виконання завдань у режимі онлайн також несе свої ризики. Наприклад, технічні проблеми із доступом можуть завадити учням вчасно розпочати тест чи інше завдання. Разом з тим обмежена в часі робота онлайн може негативно відобразитися на результатах учнів, оскільки не враховує різну динаміку та моторику дітей.

Застосування прийомів формувального оцінювання позитивно вплине на адаптацію учнів до дистанційного навчання, оскільки воно покликане навчити учнів вчитися. А автономність та самостійність - саме ті уміння, які важливо розвивати учням під час навчання онлайн. За дистанційного навчання учні мають змогу розвинути навички самодисципліни та самоорганізації, навчитися самостійно опрацьовувати матеріал, виокремлювати головне.

Важливо також підтримувати мотивацію учнів, залучати їх до самооцінювання, вчити знаходити та виправляти власні помилки. Під час адаптаційного періоду педагогам важливо залучити батьків - роз'яснити, як допомогти дитині, як організувати простір для продуктивного навчання.
6. Комунікація з батьками учнів
Батьки учнів, особливо учнів початкової школи та першого циклу базової школи, - безпосередньо залучені до освітнього процесу під час навчання у дистанційному режимі. Керівнику закладу важливо підтримувати з батьками постійну комунікацію, оскільки від їхньої залученості зокрема залежать освітні результати дітей.

З батьками варто обговорити адаптацію розкладу, врахувати за можливості пропозиції щодо змін у ньому і, найважливіше, - заздалегідь повідомити про результат адаптацій. Що раніше керівництво школи доведе до відома батьків оновлений розклад, то більше часу у них буде на те, щоб підготувати себе та дітей, - а отже освітній процес у дистанційному режимі розпочнеться без затримок.

Традиційно комунікацію з батьками учнів здійснюють класні керівники через чати у месенджерах чи інші канали. Втім під час дистанційного навчання батьки потребують спілкування також із педагогами, які викладають той чи інший предмет. Запровадивши у школі практику регулярних онлайн-консультацій вчителів із батьками, директор допоможе налагодити діалог, у якому кожна сторона почерпне користь для себе: батьки отримають відповіді на свої питання, а педагоги зможуть використати батьківський ресурс у освітньому процесі.

Адаптація після повернення з дистанційного навчання
1. Проведення діагностики
Після повернення з дистанційного навчання, особливо якщо воно було тривалим, важливо провести діагностику рівня засвоєння навчального матеріалу, а також мікроклімату в учнівському колективі. Це дасть змогу визначити сильні і слабкі місця за обома напрямами та сформувати стратегію подальшої роботи школи вже в умовах очного навчання.
2. Запровадження додаткових форм комунікації
Діагностика допоможе виявити напрями, що потребують додаткової уваги. Після цього керівнику школи варто організувати роботу колективу, щоб якнайшвидше вирішити проблеми та продовжити освітній процес. Допомогти у цьому може запровадження індивідуальних або групових консультацій педагогів з учнями, які того потребують.
3. Уникнення надмірного навантаження
Динаміка і навантаження на дітей під час дистанційного навчання та очного - різні. Тому важливо після повернення учнів у класи попіклуватись про те, щоб у дітей не було одночасно пікових навантажень з різних предметів. Наприклад, складних тем з різних предметів одночасно, контрольних робіт в один день тощо. Забезпечити це можна, організувавши якісну комунікацію та синергію педагогічного колективу. Це і є завданням директора.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

Державна служба якості освіти пропонує поради директорам шкіл щодо адаптації освітнього процесу під час та після дистанційного навчання

Забезпечити комфортний освітній простір - одне з завдань розбудови якісної школи, визначених у рекомендаціях "Абетка для директора". Державна служба якості освіти пропонує керівникам закладів освіти поради, як адаптувати освітній процес під час та після дистанційного навчання в школі.

В умовах пандемії періодичне введення та скасування жорстких карантинних обмежень, безумовно, впливає і на організацію освітнього процесу в школах. Поради директору, як налагодити освітній процес в умовах дистанційного навчання, розроблені Державною службою якості освіти навесні, стають щоразу актуальними.

Разом з тим варто приділити увагу питанням адаптації роботи педагогів, учнів та освітнього процесу до умов дистанційного навчання і навпаки - після повернення з тривалого віддаленого режиму в аудиторії.

Адаптація освітнього процесу при переході на дистанційне навчання
1. Вивчення спроможностей
Попри те, що пандемія триває майже два роки і дистанційне навчання почало практикуватись у школах ще на початку 2020 року, дослідження досі виявляють низку проблем із забезпеченням учнів та педагогів технічними засобами, матеріалами, доступом до інтернету тощо.

Опитування щодо ключових аспектів якості освіти, проведене серед учнів сільських шкіл на замовлення Державної служби якості освіти України в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", показало, що 27% опитаних дітей не мають всього необхідного для дистанційного навчання.

З огляду на це керівнику школи важливо вивчити спроможність учнів брати участь у дистанційному навчанні, а педагогів - його забезпечувати. Зробити це можна, провівши опитування серед батьків та педагогічного колективу щодо забезпеченості технікою (комп'ютери, планшети тощо), швидкісним інтернетом, наявності тихого та комфортного робочого місця для навчання або роботи, можливості батьків допомогти дитині з підключенням до платформи, на якій здійснюватиметься навчання. Останнє особливо важливе для батьків учнів початкової школи, адже діти молодших класів часто потребують залученості батьків для організації домашнього дистанційного навчання.

Вивчення спроможностей працівників та учнів закладу дасть змогу керівникові максимально ефективно організувати освітній процес, скоригувати за потреби розклад, розподілити наявні технічні ресурси тощо.
2. Адаптація розкладу
Тривалість навчальних занять з використанням технологій дистанційного навчання має бути скорочена відповідно до Санітарного регламенту. Причому гранична тривалість онлайн-уроку є різною для різних класів.

При переході на дистанційне навчання розклад занять потребує адаптації та коригування. Скорочення терміну роботи вчителя в режимі онлайн не скорочує загальної тривалості роботи з учнями, адже не менш важливим завданням педагога є координація самостійної роботи учнів. Тому не варто надто ущільнювати розклад, опираючись лише на тривалість онлайн-заняття.

Формуючи розклад, важливо передбачити час на вхід учнів у систему для участі в навчальному занятті (можливі затримки з технічних причин тощо). Для допомоги учням та їхнім батькам у опануванні онлайн-платформи, на якій здійснюватиметься навчання, варто також розробити пам'ятку з покроковою інструкцією, як швидко та просто увійти в систему та відвідати урок.

Тривалість онлайн-уроку відповідно до Санітарного регламенту:

1 клас - 10 хвилин

2-4 класи - 15 хвилин

5-7 класи - 20 хвилин

8-9 класи - 20-25 хвилин

10-11 (12) класи - 30 хвилин на першій годині занять, 20 хвилин на 2-х та наступних годинах занять.

3. Підтримка педагогів
Робота вчителя у дистанційному режимі потребує більшого ресурсу: часового, емоційного, інтелектуального. Для дистанційного навчання педагог має адаптувати навчальний матеріал так, щоб під час онлайн-уроку викласти найцінніше та надати інструкції і роз'яснення для опрацювання навчального матеріалу.

Під час дистанційного навчання вчитель мусить впустити учнів у свій особистий простір, адже педагоги працюють з дому. Разом з тим із деяких навчальних предметів педагогам варто скоригувати своє календарно-тематичне планування - переглянути кількість годин на вивчення окремих тем, можливо, змінити послідовність їх вивчення, виокремити більше часу на виконання тих чи інших видів робіт.

Завдання керівника у цьому процесі - підтримувати та спрямовувати педагогів, забезпечувати їхню взаємодію і комунікацію, ініціювати й підтримувати обмін думками та цікавими інструментами роботи у віддаленому режимі.

Дистанційне навчання вимагає від педагогів опанування нових інструментів для онлайнової синхронної та асинхронної роботи. Керівнику закладу необхідно забезпечити навчання педагогів щодо того, як ефективно працювати з електронною навчальною платформою та використовувати її доступний функціонал.

В умовах дистанційного навчання особливої уваги потребує процес реалізації освітньої програми закладу. Організація співпраці між педагогами - ключова умова для досягнення гарних результатів навчання учнів. Керівнику закладу варто запровадити практики з обміну досвідом та консультацій між учителями. Предметом таких практик може бути коригування календарно-тематичного планування в умовах пандемії коронавірусу, обговорення навчальних тем, які можна опрацювати під час дистанційного навчання, а які варто перенести на час, коли учні повернуться в аудиторії.
4. Адаптація правил поведінки і взаємодії
Окремої уваги потребує адаптація правил поведінки за дистанційного навчання. Директор має обговорити з педагогами підходи до організації роботи учнів та налагодження в учнівському колективі конструктивного спілкування і продуктивної роботи під час навчання в режимі онлайн. Спільно вироблені адаптовані правила поведінки та взаємодії важливо прокомунікувати з дітьми та їхніми батьками.

Керівнику закладу важливо також спрямувати педагогів у питанні організації неформальної взаємодії учнів між собою та із вчителем - продемонструвати цікаві інструменти та практики інших закладів, зокрема й за кордоном. Наприклад, онлайн-чаювання та спілкування класу, перегляд тематичних відео і фільмів, їх обговорення тощо. Це сприятиме позитивній атмосфері в дитячому колективі, залученості учнів, ліпшим взаєминам із вчителями.
5. Адаптація учнів
Перехід на дистанційне навчання - процес, який не усім учням дається легко. Діти залежно від темпераменту та психотипу по-різному реагують на такі зміни, приміром, комусь потрібна додаткова допомога батьків та вчителів, щоб налаштуватися на навчання.

Керівнику школи важливо проявити лідерство та правильно організувати освітній процес. Корисно буде спільно із педагогами розробити порадник для учнів щодо того, як учням самоорганізуватися та грамотно розподіляти свій час так, щоб його вистачало і на навчання, і на відпочинок.

Особливу увагу варто звернути на питання кібербезпеки та гігієни роботи за комп'ютером - надати рекомендації педагогам, учням і батькам щодо того, як захистити свої персональні дані, вберегтися від кібербулінгу в інтернеті, безпечно та комфортно працювати у мережі. Добірку корисних матеріалів з цієї теми можна знайти на сайті Міністерства освіти і науки.

Виконання завдань у режимі онлайн також несе свої ризики. Наприклад, технічні проблеми із доступом можуть завадити учням вчасно розпочати тест чи інше завдання. Разом з тим обмежена в часі робота онлайн може негативно відобразитися на результатах учнів, оскільки не враховує різну динаміку та моторику дітей.

Застосування прийомів формувального оцінювання позитивно вплине на адаптацію учнів до дистанційного навчання, оскільки воно покликане навчити учнів вчитися. А автономність та самостійність - саме ті уміння, які важливо розвивати учням під час навчання онлайн. За дистанційного навчання учні мають змогу розвинути навички самодисципліни та самоорганізації, навчитися самостійно опрацьовувати матеріал, виокремлювати головне.

Важливо також підтримувати мотивацію учнів, залучати їх до самооцінювання, вчити знаходити та виправляти власні помилки. Під час адаптаційного періоду педагогам важливо залучити батьків - роз'яснити, як допомогти дитині, як організувати простір для продуктивного навчання.
6. Комунікація з батьками учнів
Батьки учнів, особливо учнів початкової школи та першого циклу базової школи, - безпосередньо залучені до освітнього процесу під час навчання у дистанційному режимі. Керівнику закладу важливо підтримувати з батьками постійну комунікацію, оскільки від їхньої залученості зокрема залежать освітні результати дітей.

З батьками варто обговорити адаптацію розкладу, врахувати за можливості пропозиції щодо змін у ньому і, найважливіше, - заздалегідь повідомити про результат адаптацій. Що раніше керівництво школи доведе до відома батьків оновлений розклад, то більше часу у них буде на те, щоб підготувати себе та дітей, - а отже освітній процес у дистанційному режимі розпочнеться без затримок.

Традиційно комунікацію з батьками учнів здійснюють класні керівники через чати у месенджерах чи інші канали. Втім під час дистанційного навчання батьки потребують спілкування також із педагогами, які викладають той чи інший предмет. Запровадивши у школі практику регулярних онлайн-консультацій вчителів із батьками, директор допоможе налагодити діалог, у якому кожна сторона почерпне користь для себе: батьки отримають відповіді на свої питання, а педагоги зможуть використати батьківський ресурс у освітньому процесі.

Адаптація після повернення з дистанційного навчання
1. Проведення діагностики
Після повернення з дистанційного навчання, особливо якщо воно було тривалим, важливо провести діагностику рівня засвоєння навчального матеріалу, а також мікроклімату в учнівському колективі. Це дасть змогу визначити сильні і слабкі місця за обома напрямами та сформувати стратегію подальшої роботи школи вже в умовах очного навчання.
2. Запровадження додаткових форм комунікації
Діагностика допоможе виявити напрями, що потребують додаткової уваги. Після цього керівнику школи варто організувати роботу колективу, щоб якнайшвидше вирішити проблеми та продовжити освітній процес. Допомогти у цьому може запровадження індивідуальних або групових консультацій педагогів з учнями, які того потребують.
3. Уникнення надмірного навантаження
Динаміка і навантаження на дітей під час дистанційного навчання та очного - різні. Тому важливо після повернення учнів у класи попіклуватись про те, щоб у дітей не було одночасно пікових навантажень з різних предметів. Наприклад, складних тем з різних предметів одночасно, контрольних робіт в один день тощо. Забезпечити це можна, організувавши якісну комунікацію та синергію педагогічного колективу. Це і є завданням директора.
Інформаційний матеріал підготовлено для Державної служби якості освіти в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади.

# data[].attributes.attachment_link.title
Державна служба якості освіти пропонує поради директорам шкіл щодо адаптації освітнього процесу під час та після дистанційного навчання - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Забезпечити комфортний освітній простір - одне з завдань розбудови якісної школи, визначених у рекомендаціях "Абетка для директора". Державна служба якості освіти пропонує керівникам закладів освіти поради, як адаптувати освітній процес під час та після дистанційного навчання в школі. В умовах пандемії періодичне введення та скасування жорстких карантинних обмежень, безумовно, впливає і на організацію освітнього процесу в школах.

# data[].attributes.headline
Документ передбачає заходи з підготовки учнів до дій у надзвичайних ситуаціях

# data[].attributes.subject
Документ передбачає заходи з підготовки учнів до дій у надзвичайних ситуаціях

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Документ передбачає заходи з підготовки учнів й студентів до дій у надзвичайних ситуаціях

Міністерством освіти і науки затверджений галузевий план основних заходів цивільного захисту на 2022 рік .

Документ передбачає проведення низки заходів, зокрема й закладами освіти, з удосконалення єдиної державної системи цивільного захисту та підготовки учнів й студентів діям у надзвичайних ситуаціях тощо.

У рамках передбачених заходів регіональні департаменти освіти, заклади освіти, підприємства та установи, що належать до сфери управління МОН, мають сприяти ДСНС в організації виконання комплексу заходів, спрямованих на приведення захисних споруд цивільного захисту в готовність для використання за призначенням.

Також учасники освітнього процесу мають бути поінформовані про місця розташування захисних споруд, призначених для укриття на випадок виникнення надзвичайних ситуацій, порядок поводження в них. Інформація про фонд захисних споруд цивільного захисту має бути розміщена на сайтах усіх закладів освіти.

Окрім того, фонд захисних споруд цивільного захисту має поповнюватися шляхом обстеження та взяття на облік підземних та наземних будівель та споруд з метою встановлення можливості щодо їх використання для укриття учасників навчального процесу як споруд подвійного призначення.

Планом передбачено, що керівники закладів освіти мають провести практичні тренування щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації учасників освітнього процесу, у ході яких вони мають здобути знання та вміння в здатності адекватно реагувати на виникнення надзвичайних ситуацій. Такі тренування мають бути проведені не рідше одного разу на півроку.

Керівники закладів вищої та передвищої освіти мають організувати та провести обєктові тренування з питань цивільного захисту, під час яких мають бути відпрацьовані практичні заходи з евакуації учасників освітнього процесу.

План основних заходів цивільного захисту на 2022 рік також містить заходи з контролю за додержанням та виконанням вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

# data[].attributes.attachment_link.title
МОН затвердило план заходів цивільного захисту

# data[].attributes.attachment_link.description
Документ передбачає заходи з підготовки учнів й студентів до дій у надзвичайних ситуаціях Міністерством освіти і науки затверджений галузевий план основних заходів цивільного захисту на 2022 рік . Документ передбачає проведення низки заходів, зокрема й закладами освіти, з удосконалення єдиної державної системи цивільного захисту та підготовки учнів й студентів діям у надзвичайних ситуаціях тощо.

# data[].attributes.headline
Педагогічні працівники професій зварювального напряму відвідали майстер-клас за темою "Теоретичні та практичні аспекти використання, налаштування та експлуатації сучасного зварювального обладнання компанії Paton"

# data[].attributes.subject
Педагогічні працівники професій зварювального напряму відвідали майстер-клас за темою "Теоретичні та практичні аспекти використання, налаштування та експлуатації сучасного зварювального обладнання компанії Paton"

# data[].attributes.headline
МОНУ затверджена типова програма підвищення кваліфікації педагогів з розвитку цифрової компетентності

# data[].attributes.subject
МОНУ затверджена типова програма підвищення кваліфікації педагогів з розвитку цифрової компетентності

# data[].attributes.body
Наказ МОН № 1340 від 10.12.2021 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Затверджена типова програма підвищення кваліфікації з розвитку цифрової компетентності

Міністерством освіти затверджена типова програма підвищення кваліфікації педагогічних працівників з розвитку цифрової компетентності.

Документ має на меті підвищення цифрової компетентності вчителів шкіл, їх підготовку до подальшої роботи з урахуванням основних напрямів державної політики в галузі освіти, зокрема її цифровізації.

Основними завданнями програми є поглиблення знань вчителів із питань безпеки у цифровому освітньому середовищі школи, удосконалення розуміння особливостей організації освітнього процесу з використанням технологій дистанційного навчання, розвиток здатності вчителів критично оцінювати достовірність та надійність інформаційних джерел.

Окрім того, програма має сприяти розвитку в учителів уміння підтримувати комунікацію, співпрацю, вирішувати професійні проблеми за допомогою використання цифрових технологій, мотивувати їх до навчання впродовж життя за допомогою цифрових технологій, мотивувати вчителів до створення та поширення нових електронних освітніх ресурсів із відповідних предметів або курсів тощо.

Зміст програми підвищення з розвитку цифрової компетентності складається з 5 модулів, кожен з яких містить декілька тем.

Загальна кількість годин, передбачених на теоретичну, практичну та самостійну роботу, складає 150 годин.

Очікується, що за результатами навчання вчителі, які пройдуть курс підвищення кваліфікації, усвідомлюватимуть потенціал цифрових технологій і будуть зацікавлені у їх дослідженні для підвищення ефективності професійної діяльності; впевнено, творчо та критично використовуватимуть низку цифрових технологій для підвищення якості власної професійної діяльності; критично ставитимуться до відповідності сучасних цифрових технологій педагогічної діяльності.

Закладам післядипломної педагогічної освіти рекомендовано розробляти програми підвищення кваліфікації з розвитку цифрової компетенції на основі зазначеної типової програми.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
компетентність

# data[].attributes.attachment_link.title
У МОН визначили, як розвивати цифрову компетентність учителів

# data[].attributes.attachment_link.description
Затверджена типова програма підвищення кваліфікації з розвитку цифрової компетентності Міністерством освіти затверджена типова програма підвищення кваліфікації педагогічних працівників з розвитку цифрової компетентності. Документ має на меті підвищення цифрової компетентності вчителів шкіл, їх підготовку до подальшої роботи з урахуванням основних напрямів державної політики в галузі освіти, зокрема її цифровізації.

# data[].attributes.attachment_link.title
Сертифікат (3) (1)