# data[].attributes.headline
Мистецькі об'єднання

# data[].attributes.subject
Мистецькі об'єднання

# data[].attributes.body
Від перших днів революції, вже з березня 1917 р., почали утворюватися різні літературні та мистецькі об’єднання на національному ґрунті: «Вільне мистецтво», Комітет українського національного театру тощо

# data[].attributes.headline
Українські газети

# data[].attributes.subject
Українські газети

# data[].attributes.body
1917 року почали виходити щоденні українські газети «Нова Рада», «Народна воля», серед вихідців із західноукраїнських земель популярним був тижневик «Наша думка».

# data[].attributes.body
1917 року виникло 78 видавництв, у 1918 - їх налічувалося вже 104.  Серед них: «Час», «Вік», «Дзвін», «Криниця», «Вернигора», «Сяйво», «Друкар», «Союз» (Харків), «Сіяч» (Черкаси), (Одеса), «Селянська самоосвіта» (Одеса) та інші.

# data[].attributes.body
З 1917 р. в Україні працював видатний графік Г. Нарбут. На замовлення Центральної Ради, а пізніше гетьманського уряду він виконував проекти грошових знаків, поштових марок, державного герба і печатки, форми для війська, обкладинок до ратифікаційних актів, грамот з нагоди різних урочистих подій тощо. За радянських часів цей виняткового таланту художник плідно працював над оформленням книжкових видань, журналів, виступав з нищівними політичними карикатурами на білогвардійців.

# data[].attributes.headline
Український національний театр

# data[].attributes.subject
Український національний театр

# data[].attributes.body
За результатами зборів 12 березня 1917 року розпочалася робота з відкриття першого Українського національного театру. 24 квітня при Центральній Раді на основі товариства «Український національний театр» було створено однойменний комітет на чолі з В. Винниченком. Під керівництвом комітету засновано друкований орган «Театральні вісті».

# data[].attributes.headline
«Братство воскресіння»

# data[].attributes.subject
«Братство воскресіння»

# data[].attributes.body
Наприкінці весни 1917 р. з ініціативи протоієрея Василя Липківського було засновано «Братство воскресіння», яке очолило рух за утворення УАПЦ.

# data[].attributes.headline
Влітку 1917 р. з мет

# data[].attributes.body
Влітку 1917 р. з метою якнайшвидшого відродження національного образотворчого мистецтва українська інтелігенція та секретаріат освіти розпочали підготовку до відкриття Української академії мистецтв.

# data[].attributes.body
16 вересня 1917 р. Український національний театр відкрив сезон у приміщенні Троїцького народного дому.

# data[].attributes.headline
Українська академія мистецтв

# data[].attributes.subject
Українська академія мистецтв

# data[].attributes.body
У вересні 1917 р. було прийнято закон про створення Української академії мистецтв — першого вищого художнього навчального закладу України. 4 листопада Центральна Рада затвердила статут Академії, а 5 грудня 1917 р. відбулось урочисте її відкриття. До професорського складу ввійшли Г. Нарбут, Ф. та В. Кричевські, В. Кричевський, М. Бойчук, О. Мурашко, М. Бурачек, А. Маневич, М. Жук та інші визначні митці.

# data[].attributes.headline
Українська народна драматична школа

# data[].attributes.subject
Українська народна драматична школа

# data[].attributes.body
8 жовтня 1917 р. у Києві відкрили першу Українську народну драматичну школу і режисерсько - інструкторські курси. Невдовзі, за Гетьманату, ці навчальні заклади здобули статус державних і відповідне утримання.

# data[].attributes.headline
Український народний хор

# data[].attributes.subject
Український народний хор

# data[].attributes.body
У кінці 1917 р. у Києві створено Український народний хор під керівництвом диригента та композитора К. Стеценка (1881-1922).

# data[].attributes.headline
Українська національна картинна галерея

# data[].attributes.subject
Українська національна картинна галерея

# data[].attributes.body
Українську національну картинну галерею було відкрито наприкінці 1917р.

# data[].attributes.headline
Департамент ісповідань

# data[].attributes.subject
Департамент ісповідань

# data[].attributes.body
Перший державний орган, який мав займатися питаннями релігії, був створений у січні 1918р.

# data[].attributes.headline
Всеукраїнський православний собор

# data[].attributes.subject
Всеукраїнський православний собор

# data[].attributes.body
Собор розпочав роботу в січні 1918 р.

# data[].attributes.body
В січні 1918 р. в Києві було вбито митрополита Київського і Галицького Володимира.

# data[].attributes.headline
Газета «Херсонщина» від 6 січня 1918 р., стаття «Як більшовики розуміють волю віри»

# data[].attributes.subject
Газета «Херсонщина» від 6 січня 1918 р., стаття «Як більшовики розуміють волю віри»

# data[].attributes.body
«У с. Вилковому на Одещині місцеві жителі також скуштували більшовицького режиму. Так, на свято Різдва два матроси-більшовики ввійшли під час служби Божої в церкву і почали стріляти з револьверів, потім почали зривати з церковних аналоїв образи і розривати їх на шматки. Далі побили священика, стягаючи з нього ризи, аж поки їх не втихомирило місцеве населення».

# data[].attributes.headline
"Сонячні кларнети"

# data[].attributes.subject
"Сонячні кларнети"

# data[].attributes.body
1918 року було видано першу збірку віршів П. Тичини - "Сонячні кларнети". 1920 р. були надруковані ще дві збірки молодого поета — «Плуг» і «Замість сонетів і октав».

# data[].attributes.body
У 1918 p. в Києві було відкрито три театри — Державний драматичний, Державний народний і Молодий.
Окрім того, в Києві відкривається Державна капела бандуристів, в листопаді Державний симфонічний оркестр ім. М. Лисенка під керівництвом диригента О. Горілого, у Харкові ансамбль бандуристів Г. Хоткевича. Того ж року в Києві відродилася капела кобзарів, яка складалася як із професіоналів, так і аматорів.

# data[].attributes.headline
Міністерство ісповідань

# data[].attributes.subject
Міністерство ісповідань

# data[].attributes.body
Спеціальним наказом № 12 від 16 травня 1918 р. гетьманом Скоропадським було створено Міністерство ісповідань при Кабінеті Міністрів.

# data[].attributes.body
У червні 1918 р., за гетьмана П. Скоропадського, Всеукраїнський православний собор відновив роботу.

# data[].attributes.body
14 серпня 1918 р. Український національний театр реорганізовано в Державний народний театр під керівництвом П. Саксаганського

# data[].attributes.headline
Вищий музично-драматичний інститут

# data[].attributes.subject
Вищий музично-драматичний інститут

# data[].attributes.body
2 вересня 1918 р. Головне управління справами мистецтв і національної культури Міністерства народної освіти і мистецтв затвердило законопроект про реорганізацію Музично-драматичної школи ім. М. Лисенка у Вищий музично-драматичний інститут ім. М. Лисенка з програмою і правами консерваторії. Тут відкрили 3 факультети: педагогічний, диригентський і драматичний. Ректором інституту в 1919-1920 рр. був композитор Ф. Блуменфельд (1863-1933).

# data[].attributes.headline
Національна опера

# data[].attributes.subject
Національна опера

# data[].attributes.body
Восени 1918 р. у Києві створено Національну оперу - Український державний театр драми та опери під керівництвом М. Садовського.

# data[].attributes.body
У жовтні 1918 р., ще в умовах гетьманату, в Ромнах на Сумщині було відкрито перший в Україні пам'ятник Т. Шевченку.

# data[].attributes.headline
 Театральний «Iнститут співробітників»

# data[].attributes.subject
 Театральний «Iнститут співробітників»

# data[].attributes.body
Український державний драматичний театр у грудні 1918 р. почав готувати молодих акторів у власному «Iнституті співробітників» із трирічним курсом навчання.

# data[].attributes.headline
Наприкінці січня 191

# data[].attributes.body
Наприкінці січня 1919 р. Раднарком УСРР ухвалив «Закон про відокремлення церкви від держави і школи від церкви».

# data[].attributes.body
В 1919 р. кооперативна спілка «Дніпросоюз» об'єднала два хори, організовані для популяризації української пісні, в Державну українську мандрівну капелу (в абревіатурі - «ДУМКА»). Цим колективом з 1919 р. керував Нестір Городовенко

# data[].attributes.headline
Новий драматичний театр

# data[].attributes.subject
Новий драматичний театр

# data[].attributes.body
1919 р. було засновано Новий драматичний театр ім. І. Франка, на чолі якого став молодий Гнат Юра.

# data[].attributes.headline
У серпні 1919 р. уря

# data[].attributes.body
У серпні 1919 р. уряд УСРР перетворив на державні всі кращі театри.

# data[].attributes.body
У 1920 р. на базі музично-драматичної школи ім. М. Лисенка було створено Київський музично-драматичний інститут.

# data[].attributes.headline
Збірки віршів

# data[].attributes.subject
Збірки віршів

# data[].attributes.body
1920 року вийшли друком збірки віршів   В. Чумака «Заспів» і В. Еллана-Блакитного «Удари молота і серця», що були співзвучними настроям радикальної української молоді, яка з революцією пов'язувала надії на створення незалежної радянської республіки в Україні. «Ми гімни тобі заплели, червоний тероре», - писав Чумак.

# data[].attributes.body
Гурток молодих українських літераторів, які об'єдналися навколо журналу «Книгар», започаткував знамените літературне угруповання «неокласиків». Це - М. Зеров, П. Филипович, М. Рильський, М. Драй-Хмара, Ю. Клен (О. Бурґгардт). Вони виступали за високу культуру слова і художньої форми; ідеалом для них було далеке минуле, взірцем справжнього мистецтва слугували зразки античності та інших давніх епох.