# data[].attributes.body
Rođena je 17.1.1964. godine. Bila je nesigurna i bojažljiva djevojčica. Živjela je u Chicagu. Bila je uporna i postala je odvjetnica u velikoj tvrtki. Postala je prva afroamerička prva dama Sjedinjenih Američkih Država. "Nitko se nije rodio pametan. Pametan postaješ tek marljivim radom",njezin je moto.

# data[].attributes.body
Janica Kostelić (Zagreb 5.siječnja 1982.), hrvatska je alpska skijašica, najbolja hrvatska sportašica svih vremena. S četiri olimpijske zlatne medalje i dvije srebrne, Janica Kostelić je najuspješnija alpska skijašica u povijesti Zimskih olimpijskih igara.Osvojila je Svjetski kup 2001.,2003.i 2006.godine.Dana 15.sječnja 2006.Kostelić je postala tek treća skijašica u povijesti Svjetskog skijaškog kupa(nakon Šveđanke Pernille Wiberg i Austrijanke Petre Kronberger) koja je pobjedjivala u utrkama u Svjetskom kupu u svih pet skijaških disciplina.Dana 5.veljače 2006.,Janica je postala druga skijašica (nakon Petre Kronberger)koja je pobjedila u svih pet disciplina u jednoj sezoni.

# data[].attributes.body
Marie Curie je sa 24 godine otišla studirati u Pariz.
Rođena je u Poljskoj.
Prije 100 godina Marie Curie je dobila Nobelovu nagradu u kemiji.
Marie Curie- prva žena dobitnica Nobelove nagrade.
Marie Curie je žena koja je pomicala granice.

# data[].attributes.body
Agatha Mary Clarissa Christie rođena je 15. rujna 1890.  Torquayju u Engleskoj, a umrla je 12. siječnja 1976.u Winterbrook Houseu. Britanska je spisateljica kriminalističkih romana, a pisala je i ljubavne romane pod pseudonimom Mary Westmacott. Nazivana je i "kraljica krimića", a po njoj se dodjeljuje i nagrada Agatha - Nagrada za kriminalistički roman.

# data[].attributes.body
“Samo gledajte, svi vi muškarci. Ja ću vam pokazati što žena može učiniti … Prijeći ću cijelu zemlju, jurit ću do Mjeseca … Nikad se neću osvrnuti. “

# data[].attributes.body
Marija Jurić Zagorka, rođena je 1873. godine. Prva je hrvatska novinarka. Pisala je pod pseudonimom da se ne zna da je žena. Jedna od mnogima omiljenih književnica i osoba koja se do posljednjeg trenutka svog života borila za prava žena.

# data[].attributes.body
GRETA THUNBERG

Greta je poznata švedska okolišna aktivistica. Jedna je od vodećih osoba svjetskog pokreta za zaštitu okoliša,osobito za temu globalnoga zatopljenja. Ima 18 godina. Dijagnosticiran joj je blaži oblik autizma pa zbog toga govori kada je potrebno i korisno. Odlučila je ne letjeti avionom jer smatra da takav način prijevoza jako zagađuje okoliš. Veganka je (ne jede meso, mesne proizvode, ribu, jaja, mlijeko... ). Jednom je čak odlučila i pokrenuti školski štrajk za klimu tako da učenici izostanu iz škole svakog petka do lokalnih izbora kako bi upozorila na zaštitu okoliša. Objavila je zbirku svojih govora o klimi.

# data[].attributes.body
Malala Yousafzai rođena je 12. srpnja 1997. Ona je pakistanska aktivistica za prava djece te najmlađa dobitnica Nobelove nagrade za mir.  Poznata je po svom aktivizmu za prava djevojčica i pravo na obrazovanje. Bila je žrtva napada vatrenim oružjem u listopadu 2012. godine kada su je talibani pokušali ubiti pucajući joj u glavu. Bila je teško ozlijeđena, ali se uspjela oporaviti. Pakistanske vlasti odlučile su otvoriti škole s imenom Malale Yousafzai za siromašnu djecu.

# data[].attributes.body
MARIA MONTESSORI
MARIA MONTESSORI ROĐENA JE  31.8.1870.GODINE U ITALIJI.
TALIJANSKA JE  LIJEČNICA, PEDAGOGINJA I KATOLKINJA. UPISALA STUDIJ MEDICINE I POSTALA PRVA ŽENA LIJEČNICA U ITALIJI. VRLO POZNATA LIJEČNICA I PEDAGOGINJA KOJA SE POSVETILA DJECI KOJA IMAJU POTEŠKOĆE U RAZVOJU.

# data[].attributes.body
Katarina Zrinski bila je žena Petra Zrinskog koji je poginuo u borbi za samostalnost Hrvatske. Rođena je u plemićkoj obitelji Frankopan. Pisala je priče i pjesme na hrvatskom jezika. Po njoj je naša škola dobila ime jer je njena obitelj bila vlasnik okolnih zemljišta.

# data[].attributes.body
Karlovčanka koja je živjela u vrijeme Ilirskog preporoda i pronosila ideje o hrvatskom jeziku. Bila je književnica i učiteljica. Kao učiteljica radila je u Grazu, Trstu i Veneciji. Osnovala je prvu privatnu djevojačku školu. Uz pjesme i priče koje je pisala na hrvatskom jeziku najpoznatije djelo joj je Dnevnik. To je djelo koje govori o Dragojlinoj teškoj borbi za svoja, ženska prava, a ujedno i svjedoči o tadašnjim događajima i burnim vremenima u kojima je živjela.