# data[].attributes.headline
sofie er min bedste veninde og hun vil gerne sige hej

# data[].attributes.subject
sofie er min bedste veninde og hun vil gerne sige hej

# data[].attributes.body
Englænderne havde handelsaftaler i Indien og ville gerne have en mere direkte vej frem og tilbage ad handelsruterne. De fik derfor en stor interesse for Nord-Øst-Afrika, så de kunne lægge togbaner der.
Man fandt ud af at Afrika havde mange ædelsten og man fik derfor interesse i at eje jorden der.

# data[].attributes.body
Afrika efter englænderne har fået interesse)
(de pink områder er britiske)

# data[].attributes.body
Før englænderne får interesse for Afrika.
(de pink områder er britiske)

# data[].attributes.body
Figur 3

# data[].attributes.body
Hvad:
Et brev til Dronning Victoria

Fra Hvem:

Lobengula, som var konge over Matabeleland i Østafrika (Rhodesia på det tidspunkt)

Hvornår:
Brevet er fra 1888, kort tid efter at Lobengula underskrev traktaten. Selve kilden er fra Knud Larsen, Imperialismen og Afrika. Udg. af Dansk Historielærerforening, København 1968~

Førstehånds- eller andenhåndskilde:

Førstehåndskilde

Modtager:

Dronning Victoria af England

Handling:

Han fortæller om hvordan englænderne snød ham, ved at få ham til at underskrive, at han gav afkald på alle mineraler i hans land. Lobengula følte at han var blevet snydt/forrådt. Hans indunas (rådgivere) ville heller ikke stå ved dokumentet, da de følte at det hverken indeholdte Lobengulas ord eller gengav, hvad der blev sagt af dem, som fik det.

Forfatterens mål:

Det er en protest fra Lobengula, i håb om at dronningen vil tage hans parti i sagen, eller i det mindste for at vække sympati hos Dronning Victoria.

Tendens:

Indigneret, snydt...

Begivenhed:

Fortæller om hvordan Lobengula blev bedraget af englænderne, til at give afkald på hans mineraler og land.

Deskriptiv kilde: fortæller om hvordan det var

# data[].attributes.body
Vi kan konkludere, ud fra kilderne, at englænderne følte en hvis superioritet over for de indfødte i Afrika, og at de derved følte sig retfærdiggjort i at overtage de indfødtes jord, for at "belære" de uvidende.  England havde efter indtagelsen af Egypten startet et "kapløb" om indtagelse/kolonisering af Afrikas lande. For at indtage disse lande, ønskede England, at dette skulle gøres gennem papir, frem for militær indtagelse - dette var til deres egen fordel. Suezkanalens færdiggørelse var en motivation til at overtage land i Nord-Øst-Afrika, for at beskytte deres nationale interesser i form af handelsaftaler i Indien. Ikke nok med dette, så var jorden i Afrika fyldt med ædelsten, så det var intet under, at englænderne fandt det attraktivt, at etablere deres afrikanske kolonier.

# data[].attributes.body
England benyttede, i flere tilfælde, forskellige metoder til at frarøve, snyde og overtage de indfødtes jord. En af de benyttede metoder, af de imperialistiske englændere, var (næsten) legalt at overtage jorden, ved at få de indfødte til at underskrive diverse dokumenter. Under sløret af respektable forretningsmænd, overtalte englænderne de indfødte til at underskrive et dokument, for at få retten til at grave efter guld i et område. Dernæst opdagede de indfødte, at de har givet afkald på alle mineralerne i deres jord, hvilket effektivt giver englænderne deres jord.

# data[].attributes.headline
Forholdet mellem koloni og koloniherrer:

# data[].attributes.subject
Forholdet mellem koloni og koloniherrer:

# data[].attributes.body
Koloniherrerne ser sig selv som gode mennesker, der oplærer de uvidende, mens "de uvidende" ikke er særligt "taknemmelige" for denne oplæring. Dette forhold kommer især til udtryk i bilaget: "Den hvide mands byrde?"

# data[].attributes.body
- [Rhodes]Nielsen, Henrik Skovgaard, “Den hvide mands byrde?”, Munksgaard 1982
Folkeren, Helle, Det Britiske Imperium, Systime 2016, URL: https://detbritiskeimperium.systime.dk, p127,
p149, p150, p151, p152, p153
- Adriansen, Inge, Friisberg, Claus, Ipsen, Pernille, Hemmersam, Karl-Johann, Holten, Birgitte, Langen, Ulrik, Lykke-Kjeldsen, Carsten, Fra oplysningstid til imperialisme, Fokus Kernestof i historie, Gyldendal, s. 178-181

# data[].attributes.body
Hvad:
En tekst der er fundet i:

Nielsen, Henrik Skovgaard, “Den hvide mands byrde?”, Munksgaard 1982

Fra hvem:

Cecil Rhodes (1853-1902)

Hvornår:

Ved århundrede skiftet

Førstehånds- eller andenhåndskilde:

Førstehåndskilde

Modtager:

Alle

Handling:

Han fortæller om Englands storhed og at England bør have magten. Han er overbevist om at verden vil være et bedre sted, hvis England styrede den. Han mener at Gud vil have ham til at gøre alt for at udbrede England.

Forfatterens mål:

At udbrede sine gode tanker om England og at få folk til at indse at englænderne bør have magten.

Tendens:

Arrogant, storhed,  imperialistisk

Begivenhed:

Fortæller om englændernes syn på sig selv og andre lande som fx. Afrika.

Normativ kilde: Fortæller om hvordan det bør være.

Paternalistiske fremmedbillede: Lad os tage hånd om de stakkels, uvidende mennesker og gøre dem ordentlige

# data[].attributes.body
Cecil Rhodes tjente en formue på sydafrikanske diamantminer og var premierminister i Kapkolonien fra 1890 til 1896.
Rhodes (1853-1902) skrev en tekst omkring århundredeskiftet, hvor han fortæller om Englands storhed og hvordan de burde have magten over hele verdenen, da dette vil medføre fred. Han mener at Gud vil have ham til at gøre alt for at England får magten.
Her ser man det paternalistiske fremmedbillede hvor Rhodes mener at de andre lande bør lære af England.

# data[].attributes.body
1869 --> Suezkanalen færdiggøres. Søvejen til Indien er nu åben.
Efter 1870 --> England blev for alvor imperialistisk
1878 --> Det meste af Afrika er ukendt for Europæerne.
1882 --> I 1882 erobrede britterne Egypten, hvilket fungerede som startskuddet for det spektakulære kapløb om kolonier.
1884 --> Otto von Bismarck indkalder til international konference i Berlin, hvilket resulterede i en traktak, der fastlagde reglerne for kolonisering.
1890--> Rhodes - en imperialist, blev premiereminister i Kapkolonien
1896--> Rhodes kom fra magten pga. en international skandale i konflikten mod boerne.
1899-1902 --> Boerkrig, hvor boerne blev overvundet militært. Ramaskrig fra hjemlige presse pga. voldsomme ødelæggelser.
1910 --> Krigserstatning til boerne pga. omfattende ødelæggelser og tortur

# data[].attributes.body
Vores emne omhandler England og imperialisme, med fokus på Afrika. Vi har her valgt at arbejde med to kilder, hhv. Rhodes og De indfødte.