# data[].attributes.headline
Мартін Купер народився у сім’ї українських емігрантів у Чикаго, які приїхали з містечка під Києвом. 

# data[].attributes.subject
Мартін Купер народився у сім’ї українських емігрантів у Чикаго, які приїхали з містечка під Києвом. 

# data[].attributes.body
Купер зібрав команду, якій вдалось розробити і зібрати неіснуючий до цього продукт за 90 днів. Мобільний телефон важив близько 2,5 кг, за що був названий "цеглиною". Акумулятора вистачало лише на 20 хвилин розмови. Але рука все рівно не могла втримати таку трубку довше. Тим не менше, це аж ніяк не вплинуло на його популярність.

# data[].attributes.body
У 1959 році (майбутній засновник фірми Інтел) винайшов більш досконалий метод, який дозволяв не тільки розмістити на одній пластині потрібні транзистори, але й відповідно їх об`єднати. Ці електронні схеми отримали назву інтегральних схем, або чіпів.

# data[].attributes.headline
Катерина Логвинівна Ющенко (1919-2001)

# data[].attributes.subject
Катерина Логвинівна Ющенко (1919-2001)

# data[].attributes.body
Перші програми для першої ЕОМ, побудованої під керівництвом С. О. Лебедева, розробила вчений-кібернетик Катерина Логвинівна Ющенко (1919-2001), яку називають українською Адою Лавлейс. За сорок років роботи в Інституті кібернетики ім. В. М. Глушкова нею було створено широковідому в Україні та за кордоном наукову школу теоретичного програмування.

# data[].attributes.headline
Віктор Михайлович Глушков (1923-1983)

# data[].attributes.subject
Віктор Михайлович Глушков (1923-1983)

# data[].attributes.body
За ініціативи В. М. Глушкова було розпочато спорудження спеціалізованого заводу (пізніше відомого як ВО «Електронмаш»), де здійснювався серійний випуск ЕОМ «Дніпро». Цю машину, яка гідно конкурувала з кращими американськими аналогами, понад десять років використовували у виробництві. Під його керівництвом  розроблено й створено такі машини, як «Дніпро», «Промінь», «МІР», «Іскра», «Київ», «Рось», «Київ-67», «Київ-70» та ін.

# data[].attributes.headline
Сергій Олексійович Лебедев (1902-1974)

# data[].attributes.subject
Сергій Олексійович Лебедев (1902-1974)

# data[].attributes.body
Україна має повне право пишатися вітчизняними вченими, які працювали в галузі обчислювальної техніки. Так, першу ЕОМ у континентальній Європі та СРСР було створено 1951 року в Києві на базі Інституту електротехніки під керівництвом видатного вченого академіка

# data[].attributes.headline
Джон фон Нейман один із видатних вчених ХХ століття

# data[].attributes.subject
Джон фон Нейман один із видатних вчених ХХ століття

# data[].attributes.body
Сформулював основні принципи будови ЕОМ. Ідея фон Неймана про створення надійної машини із ненадійних елементів стала принципом створення електронних обчислювальних машин і мереж.

# data[].attributes.body
. "Машина Тьюрiнга" - гiпотетичний унiверсальний перетворювач дискретної iнформацiї, теоретична обчислювальна система.

# data[].attributes.headline
Вільям Отред у 1622 році 

# data[].attributes.subject
Вільям Отред у 1622 році 

# data[].attributes.body
винайшов логарифмічну лінійку, яка може вираховувати логарифми, а ще множити/ділити, додавати та віднімати. Знаходити синуси і косинуси та ще багато іншого.

# data[].attributes.body
був розроблений проект Аналiтичної машини - механiчної унiверсальної цифрової обчислювальної машини з програмним керуванням (1830-1846 рр.). Машина включала п'ять пристроїв (як i першi ЕОМ, що з'явилися 100 рокiв по тому): арифметичний (АП), що запам'ятовує (ЗП), керування, вводу, виводу.

# data[].attributes.body
Принципове значення для подальшого розвитку цифрової обчислювальної технiки має винахід - "програмне" за допомогою перфокарт керування ткацьким верстатом

# data[].attributes.headline
Готфрiд Вiльгельм Лейбнiца (1646-1716)

# data[].attributes.subject
Готфрiд Вiльгельм Лейбнiца (1646-1716)

# data[].attributes.body
Дванадцятирозрядний десятковий пристрiй для виконання арифметичних операцiй, включаючи множення i дiлення, для чого, на додаток до зубчатих колiс використовувався схiдчастий валик.

# data[].attributes.body
Першим реально здiйсненим i ставшим вiдомим механiчним цифровим обчислювальним пристроєм стала "паскалiна"
- 6-ти (або 8-ми) розрядний пристрiй на зубчатих колесах, розрахований на пiдсумовування та вiднiмання десяткових чисел

# data[].attributes.body
Перший у свiтi ескiзний малюнок тринадцятирозрядного десяткового пiдсумовуючого пристрою на основi колiс iз десятьма зубцями