# data[].attributes.body
Natur og ungdom tok i bruk sivil ulydighet for å sørge for at det ikke blir dumpet noe i førdefjorden https://www.nrk.no/video/PS*222476

# data[].attributes.body
- Mira Myrberget Gruppe 5

PR-byråene

· Som et resultat av medias voksende posisjon (omtales som den tredje verdensmakten) kan så å si alle finne informasjon om alle på internett. Dette har ført til at både organisasjoner, bedrifter og offentlige organer er opptatt av hvordan de blir fremstilt i medier. Derfor bruker de ofte PR-byråer også kalt informasjons- eller kommunikasjonsbyråer.

· PR dreier seg om kommunikasjon som fremmer holdninger og atferd med formål om å påvirke mottakeren. PR-byråene ligner reklamebyråer, men hovedprioriteten skiller seg, da det ikke er å nødvendigvis øke salget av visse varer. Deres formål er å skape oppmerksomhet rundt saker, så de kan påvirke holdninger rundt saken. Eksempel er oppmerksomhet på godt og vondt rundt politikere.

·  Kort oppsummert bruker PR-byrået hensiktsmessige strategier for å fremme sakene sine.
Ulike strategier kan være:

- Skape oppmerksomhet om for eksempel visse saker, personer og bedrifter.
Der PR-byråer ansettes med strategi om få kunden til å skille seg ut og oppnå oppmerksomhet.

- Kontrollere informasjon.
Der PR-byråene ansettes for å hindre spredning av informasjon, eller skaffe en viss informasjon. Dette er en viktig strategi for å styrke sin posisjon i samfunnsbildet. Kort oppsummert gir makt over informasjon deg mulighet til å vinne politisk innflytelse.

- Skape positive mediebilder.
Etter at Internett og mediene fikk så stor makt i samfunnet har også fordelingen av goder flyttet seg over på denne plattformen. Dette fører at aktørene konkurrerer i media om seernes og lesernes tillit og sympati. Kort oppsummert går denne strategien ut på å framstå med troverdighet og handlekraft.

· Partier og offentlige organisasjoner bruker PR-byråer:
I Norge har ikke partiene lov å reklamere for seg selv, ellers hadde vi sett politikere fremme sine punkter i reklamepausene på tv hele tiden. Men, de skaper oppmerksomhet rundt seg på andre måter, ved å bli omtalt i medier og fremmer deres syn gjennom intervjuer eller offentlige debatter for å ta noen eksempler. Det er her PR-byråene kommer inn, for de hjelper partiene og organisasjonene med hvordan de fremstår i medier. Og de hjelper de, til å fremstå bedre. Dette er en strategi og PR-byråene blir ansatt for å utvikle effektive strategier foran valgkampene.
Dette gjør at de store PR-byråene som samarbeider med politiske organer for en betydelig innsikt i den politiske beslutningsprosessen. Eksempler på konsekvenser av dette er at framtredende eks-politikere starter i PR-bransjen etter de går av, som PR-konsulenter. Det er mange som mener at dette ikke er riktig, da tidligere politikere kan selge sin kunnskap og erfaring til betalingsvillige pressgrupper på denne måten.

Eksempel: Som sagt over, så er PR-byråers formål å skape oppmerksomhet rundt saker, så de kan påvirke holdninger rundt saken. Eksempel er oppmerksomhet på godt og vondt rundt politikere: Mange jublet da Manuela Ramin-Osmundsen ble barne- og likestillingsminister sent i 2007. Hun var den første norske statsråden med innvandrerbakgrunn. Ramin-Osmundsen overrasket mange da hun satte inn en nokså ukjent kvinne som barneombud, selv om han som hadde stillingen, ønsket å fortsette. Det kom frem at Ramin-Osmundsen hadde mange og mektige motstandere, og at disse kritikerne brukte mediene i kampen mot den nye statsråden. Sett med medienes øyne: Ramin-Osmundsen hadde prøvd å skjule bekjentskapet med og hadde ikke sagt hele sannheten om hva som ble sagt på en fest i forkant av utnevnelsen. Slaget var tapt. På en ydmykende pressekonferanse med statsministeren i februar 2008 erklærte hun sin avgang.

# data[].attributes.body
Mange er i mot enhver form for ulovlige aksjoner.
Enkelte hevder at dersom det blir tillatt for noen å gå over lovens grenser, kan hele det politiske systemet ende i kaos. Videre minner de om at det er lovene som gir spillereglene i den politiske dragkampen, og som dermed verner mot maktmisbruk, korrupsjon og vilkårlighet.
I tillegg til dette, er det mange som frykter et samfunn, hvor den gruppen som tar i bruk de mest drastiske ulovlige virkemidlene, skal vinne fram. Enkelte advarer mot at det kan bre seg usunne holdninger, som feks at det er greit at rike borgere forsøker å unndra skatt i protest mot skattenivået, eller at de mektigste organisasjonene og bedriftene tar i bruk ulovlige virkemidler for å få gjennomslag for egne interesser.

# data[].attributes.body
Aksjonsmakt

Aksjoner kan være fra demonstrasjoner og boikott og underskriftsaksjoner. Det kan også være ulovlige aksjoner som å lenke seg fast til gravemaskiner, drivkraften til mange sånne aksjoner er å bli sett av mediene. Det er viktig å få oppmerksomhet fra mediene, men det er også viktig at de som bruker mediene har lyst til å ta del/følge den aksjonene som de prøver å få gjennom. Aksjoner kan også skape sympati i folket. De som aksjonerer vet at mediene liker gode aksjoner og ser på det som godt stoff.

Det er i varierende grad at forskjellige aksjoner virker eller ikke. Det spørs ofte hva slags sak det gjelder. For at aksjonene skal få "gjennomslag" og at politikerne skal ta hensyn til det, er saken nødt til å få nok oppmerksomhet til at det skal slå gjennom. Saker hvor det kan være effektivt med aksjoner er f.eks miljøsaker.

# data[].attributes.body
Alle politiske aksjoner har ett felles mål: å bli sett og hørt.

- avhengig av mediene

-publisitet kan skape sympati i befolkningen og få politikerne til å ombestemme seg

# data[].attributes.body
PR- byrå er som et reklame byrå. Forskjellen er at i stede for reklamere for varer sprer de holdninger og meninger. Både bedrifter,  partier og statlige organer bruker dette aktivt.

# data[].attributes.body
MEDIENES FUNKSJONER
Massemedier eksisterer i moderne samfunn
Tradisjonelle medier- papir aviser, tidsskrifter, tv og radio
Utfordrer internettbaserte medier
Mediene formidler informasjon og meninger
Formidler nyheter, analyserer og bakgrunnsinformasjon
Viktig å ha tilgang til troverdige profesjonelle medier for både politikere og borgere
Formidler både andres synspunkter, men særlig aviser utrykker personlige meninger
Mediene fungerer som bindeledd
Mediene redigerer
De prioriterer og vinkler informasjonen før de åpner det for alle
Portvoktere- bestemmer hva som skal være tilgjengelig
Hvordan skal en sak vinkles må også vurderes
Mediene kontrollerer
Redaktører og journalister VIL ha en viktig rolle i demokratiet
Folkets vakthunder
Personer med høye stillinger som har trukket seg på grunn av avsløring fra mediene
Mediene påvirker dagsorden
Politikernes dagsorden blir påvirket av mediene
Forventes at politikere skal reagere når en viktig sak blir trukket fram (på dagsorden)
Reportasjer har hjulpet til å hjelpe vanskelige situasjoner
Mediene bestemmer ikke HVA vi skal mene men hva vi skal mene noe OM
Den fjerde statsmakten
http://www.vg.no/forbruker/helse/helse-og-medisin/tone-60-betaler-300-000-for-egen-medisin-maa-gi-60-000-i-moms-til-staten/a/23617385/

UTFORMER MEDIENE SPILLEREGLENE I POLITIKKEN?
Mediene har et sterkt grep på politikken gjennom måten de representerer politikere og deres assosierte. Politikere må selv konstant streve for å opprettholde et positivt bilde av seg selv i mediene.

Medier visker ut grensen mellom rapotasje og underholdning. Mediene har en tendens til å sette parter opp mot hverandre for å danne kontroversielt og gjennom det generere seere.

FRA PARTIJOURNALISTIKK TIL KOMMERSIELLE EIERE
·      Partijournalistikk er at pressen blir eid og styrt av partipolitiske interesser. Dette ble gjort fra 1800-tallet og frem til 1970-årene. Dagsavisen (Arbeiderbladet) var knyttet til Arbeiderpartiet, Dagbladet var knyttet til Venstre og Aftenposten var knyttet til Høyre. Det som ble skrevet kunne likne propaganda.

·      1970-årene – sosiale og politiske endringer bidro til å løse opp partibåndene.

·      Mediene har fått eiere som ser på mediene som interessante steder å investere og tjene penger.

·      I 1980-årene ble det åpnet for privat reklamevirksomhet.

·      Siden 1990-årene har det foregått eierskifte, oppkjøp og sammenslåing. Vi har nå fire dominerende eiere av norske medier:

o   Schibsted ASA

o   A-pressen

o   Egmont

o   Bonier

·      Mange er bekymret over at så få eiere kontrollerer mange aviser. Eierkonsentrasjonen i det norske avismarkedet er oppsiktsvekkende høy sammenliknet med andre land

·      Kommersialiseringen har ført til økt konkurranse mellom mediene. De vil tjene penger og må derfor vinne lesere, lyttere og seere.

·      NRK er eid av staten, og er avhengig av statlig støtte og seernes lisensavgift. Det er usikkerhet rundt om man skal beholde NRK-lisensen.

·      http://journalisten.no/story/3058

·      http://www.vg.no/nyheter/innenriks/stortinget/stortinget-vil-at-alle-skal-betale-nrk-lisens/a/23619919/

PR-BYRÅENE

SOSIALE MEDIER
• Sosiale medier blir stadig en større del av hverdagen til alle mennesker, også politikere.

• Politikerne når ut til de gruppene de trenger å nå ut til, og får flere og flere følgere.

• Dette vil mest sannsynlig påvirke neste stortingsvalg. Selv om det fikk begrenset betydning ved forrige stortingsvalg, men da var det ikke så utbredt blant politikerne som den dag i dag.

• Alt på sosiale medier blir plukket opp av de store mediene på nettet.

• Sosiale medier er en måte for mange å utvikle et felleskap hvor man kan diskutere og dele hverandres meninger.

o Advares mot overvåkning og sensur fordi dette kan ødelegge de sosiale mediene.

o Noen mener at privat informasjon som deles på nettet kan bli misbrukt.

o Noen mener at de nye mediene kan brukes til å manipulere store befolkningsgrupper gjennom kampanjer og lignende.

http://forskning.no/media-valg-internett-kommunikasjon-medievitenskap-politikk/2013/07/sosiale-medier-gir-politikere

FORUM: ER MEDIENE EN TRUSSEL MOT DEMOKRATIET
Media i demokratiet skal informere publikum og avdekke maktmisbruk

Media har blitt mer interessert i å underholde et publikum en å informere

Mediene må velge hvilken sak di legger vekt på det kan føles

Noen tror at media har for tette bånd bed polakkene di skal kritisere

Media er en viktig del av et funksjonelt demokrati det bidrar fri flytende Information og fremmer dialog

Mange tror at debatten splittes opp i del spørsmål og blir ren underholdning

Har vi nå så mange medier at de fleste perspektiver slipper til?

Over kritisk? Kan mediekritikk få helle den politiske klassen til å se ut som en gruppe egoistiske og udyktige maktmennesker.

Elitestyring, di med lavere utdanning tar medier som underholder mer ofte en di som informerer og utdyper.

Internett blir viktigere i demokratiet men har ikke journalistisk objektiv eller idealer

Di som eier media har mye makt i det som er satt på dagsorden

# data[].attributes.attachment_link.description
Organisasjonsmakt Marius Vøllestad, Bø vgs Den største og mest kjente organisasjonen for arbeidere er Landsorganisasjonen (LO) som kalles en paraplyorganisasjon med 800 000 medlemmer I LO finner man de ulike Fagforbundene; industri, oljearbeidere, kommuneansatte, osv.) Hvem er dette? Gerd Kristiansen, Leder for LO Hvem er dette?

# data[].attributes.headline
Kpt 14 - Utformer mediene spillereglene i politikken? 

# data[].attributes.subject
Kpt 14 - Utformer mediene spillereglene i politikken? 

# data[].attributes.body
Politikerne blir kritisert for å gi etter for press fra mediene. Medialisering - politikere og ledere i organisasjoner og næringsliv tilpasser seg mediene for å få oppmerksomhet. For å nå frem i mediene må en kjenne til hvordan de utformer intervjuer nyhetsinnslag og reportasjer.

Triangelhypotesen - hypotese om at mediene skaper og/eller forsterker motsetninger mellom aktører i samfunnet ved å provosere fram debatt og arrangere tilspissede dueller der mediet selv er som regissør.

Politiske aktører engasjerer PR-byråer, mediekommunikasjonseksperter, betaler for artikler som sendes til mediene. Mange ansetter egne informasjonsarbeidere som kontrollerer utgående informasjon. Politikere, bedrifter, organisasjoner benytter seg av "spin"-strategier - manipulerer mottakerne til et bestemt synspunkt. Politikk blir underholdning - politikere har deltatt i underholdningsprogrammer. Politikere lar seg intervjue om privatliv, og blir sett å som kjendiser og privatpersoner framfor politikere. En del politikere ser ut til å søke denne typen oppmerksomhet.

Den som skal lykkes i politikken, må lykkes i mediene. Man må ha den rette utstrålingen, inngi tillit og utstråle selvsikkerhet og handlekraft, og humør. Kamp om troverdighet.

# data[].attributes.body
Kampanjemakt kan vi bruke om evnen til å få sin vilje gjennom ved en kortvarig, målrettet påvirkningaksjon utenfor den daglige politikkens rutiner. Ofte er det grupper som engasjerer seg i en spesiell sak i et begrenset tidsrom. Kampanjer er dessuten ofte tverrpolitiske.

# data[].attributes.body
- Aksjoner kan fungere som en alternativ kanal for politisk påvirkning, også for de som ikke har ressurser til å bruke dyre pr-byråer.
- Selv om det ikke alltid lykkes med det første, får synspunktene oppmerksomhet
- Politisk skolering
- Sikkerhetsventil
-

# data[].attributes.headline
Organisasjonsteori – Makt og konflikt i organisasjoner Kap 13

# data[].attributes.subject
Organisasjonsteori – Makt og konflikt i organisasjoner Kap 13

# data[].attributes.body
http://notatene.no/?p=638

# data[].attributes.body
Saken om utbyggingen av Alta-vassdraget er et eksempel på aksjonsmakt, der aksjonistene tok i bruk sivil ulydighet. I Alta i 1968 ble det lagt planer om at vannkraftverket i Alta-kautokeinovassdraget skulle utbygges. I denne saken brukte aksjonistene sivil ulydighet fordi de mente det var udemokratisk at vedtaket om utbyggelsen ikke tok hensyn til samene sitt synspunkt. Dette var fordi utbyggingen skulle finne sted i et tradisjonelt samisk område. I tillegg var motstanden basert på reindriftsinteresser og miljøverninteresser, der utbyggingen ville føre til negative konsekvenser for samisk reindrift, og vassdragets hadde en betydelig innvirkning på jordbruket og klima i området, og elva var også viktig som lakseelv. Først ble det samlet inn 15000 underskrifter mot utbyggingen, som ble sendt til stortinget i 1978. Likevel gå stortingen klarsignal for utbyggingen. Senere i 1979 tok aksjonistene i bruk sivil ulydighet der de bandt seg fast til anleggsmaskinene. Samene satte også i gang sultestreik. Imidlertid tapte folkeaksjonen, og kraftverket ble satt i drift i 1987.
- https://no.wikipedia.org/wiki/Altaelva#Altautbyggingen
- https://snl.no/Alta-saken

# data[].attributes.headline
Kampen om goder, forhandlingsprosessen og påvirkningsmuligheter i staten - Tage Jensen

# data[].attributes.subject
Kampen om goder, forhandlingsprosessen og påvirkningsmuligheter i staten - Tage Jensen

# data[].attributes.body
Organisasjonsmakt: Bedrifter og ansatte i arbeidslivet har gått sammen i organisasjoner for å  tilegne seg makt overfor stat og andre interessegrupper.

Landsorganisasjonen (LO): Paraplyorganisasjon for flere arbeidstakerforbund (eksempelvis fellesforbundet). LO legger blant annet sterk vekt på arbeidsmiljø, høyere lønn, mer fritid og pensjonsrettigheter.

Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO): Arbeidsgiverens hovedorganisasjon. Jobber for bedre rammebetingelser for private bedrifter.

Forhandlingsprosesser - Avtaler knyttet til lønn og arbeidsforhold blir bestemt under tariffoppgjøret. Staten kan gå inn å regulere forhandlingene ved behov (for å løse eventuelle konflikter), men skal i utgangspunktet gjennomføres uten statelig innblanding.

Mange organisasjoner er representerte i statsforvaltningen. De midlertidige rådene forbereder lovendringsforslag, mens de permanente rådene skal veilede diverse offentlige institusjoner. Når regjeringen utarbeider lovforslag, er det vanlig å kalle inn berørte organisasjoner til høring.

# data[].attributes.body
Virker aksjonene?

Det har vist seg at aksjoner har en begrenset effekt. Det tar mye tid og ressurser å iverksette store aksjoner, og ofte kommer aksjonistene for sent inn i den politiske beslutningsprosessen. Aksjoner får ikke stor oppmerksomhet før politikerne allerede har tatt et standpunkt og ikke kan snu uten å tape anseelse.

Likevel kan man nok si at når det f. eks. gjelder miljøspørsmål, kan det være grunn til å tro at aksjoner som miljøbevegelsen har stått bak, på lang sikt har gjort viktige miljøproblemer kjent for allmennheten og fått dem opp på den politiske dagsorden.

# data[].attributes.headline
Tverrpolitiske og kortvarige aksjoner kap 15

# data[].attributes.subject
Tverrpolitiske og kortvarige aksjoner kap 15

# data[].attributes.body
- Det er ikke alltid man har mulighet til å påvirke politikken gjennom valg og organisasjoner = tar i bruk aksjoner

- Akjsoner er alt fra demonstrasjoner, boikott og underskriftskampanjer til ulovlige handler.

-  Aksjonister er ikke bundet av partiprogrammer og krav om ansvarlighet. Ofte tverrpolitiske ( ikke knyttet til politisk parti). Dette gir handlefrihet og mulighet til å ta i bruk virkemidler som i rutinepolitikken ikke ville blitt akseptert.

-Ulovlige aksjoner = sivil ulydighet

- Aksjoner er kortvarige og knyttet til enkeltsaker, ofte i lokalmiljøet

-Organiseringen av akjoner er ofte ad hoc, som vil si at det ikke er en varig organisasjon, men en aksjonsgruppe som holder på sp lenge det politike arbeidet pågår.

# data[].attributes.body
Ikke alle aksjoner gjennomføres i tråd med lover og regler. Slike ulovlige aksjoner kalles ofte sivil ulydighet.
De som bruker sivil ulydighet hevder at noen politiske mål er så viktige at det moralsk riktig å bruke lovbrudd som virkemiddel.  Samtidig nekter andre å betrakte ulovlige aksjoner som noe annet enn ordinære lovbrudd, og mener samfunnet må svare med straff.
Forslag til flere kriterier som for at noen ulovlige aksjoner må kunne aksepteres av samfunnet:
- Aksjonen må være ikke-voldelig
- Ulovlighetene må skje åpenlyst
- Saken må dreie seg om private interesser, men prinsipielle spørsmål knyttet til verdier, moral osv.
- Lovlige demokratiske virkemidler må være forsøkt.
- Aksjonen må være knyttet til enkeltsaker og ikke være rettet mot demokratiet som styreform eller alle borgeres medfødte rettigheter.

# data[].attributes.body
Natur og Ungdom gjør sitt for å sørge for at det ikke blir dumpet noe i Førdefjorden
https://www.nrk.no/video/PS*222476

# data[].attributes.body
·Ad hoc, «Til saken», en gruppe, organisasjon eller et tiltak som er opprettet med bestemt formål og av en begrenset varighet.

·Sivil ulydighet, politisk virkemiddel som brukes for å markere motstand mot en spesiell politisk sak ved å bryte loven.

·Tverrpolitisk, når en politisk sak eller en prosess går på tvers av (dvs. ikke følger) de tradisjonelle partiskillene.

· Utenomparlamentarisk, brukes om politiske prosesser og påvirkningsforsøk som går «utenom» de formelle politiske organene, som f.eks. Stortinget.

# data[].attributes.body
- Organisasjoner får uttale seg i komiteene
- Organisasjoner er involvert i høringer og utvalg
- Viktig demokratisk prinsipp at de som blir berørt får uttale seg
- Får sett saken fra flere sider
- Samarbeid mellom stat og organisasjoner skaper effektivitet
- Organisasjonene har erfaringer og kunnskap som staten har nytte av
- Samarbeid i råd og utvalg bidrar til å ansvarliggjøre  organisasjonene

Forum:
- Organisasjonen er representert i hundrevis av statelige utvalg
- AP regjeringene etter 2. verdenskrig var opptatt av å etablere kontakt mellom forvaltningene og organisasjonene
- Har blitt redusert, borgerlige regjering ønsket å redusere deres betydning
-Uklart hvem som tjener mest på den tette kontakten?
- Blir organisasjonene brukt som verktøy av staten, eller ikke?
-Organisasjonene nøytraliseres når de blir presset til å inngå kompromisser og ansvar for politikk
- På den andre siden, på stortinget blir de hørt og resulterer i tiltak

# data[].attributes.headline
Kap 14 Fra partijournalistikk til kommersi

# data[].attributes.subject
Kap 14 Fra partijournalistikk til kommersi

# data[].attributes.body
Fra partijournalistikk
- Mediepopulismens vinner

- Uviss framtid for NRK

Norsk politikk har igjennom mange år vært tungt preget av propaganda for visse politiske partier. Dette ble mindre utbredt etter 1970 for det ble noen sosiale og politiske endringer som løsnet opp partibåndene.

# data[].attributes.body
Sosiale medier og forum

Journalister som egentlig skal kritisere og granske politikere blir for gode venner med politikerne.
Økt bruk av sosiale medier gjør at ekstreme holdninger får en mulighet til å fremme sitt budskap.
Noen mener at økt bruk av sosiale medier vil øke informasjonskløften, ved at de mindre intellektuelle vil søke etter mer underholdningsbaserte nettsider, mens mer intellektuelle velger nettsider med høyere kompetanse.
https://ndla.no/nb/node/78860?fag=52222
http://forskning.no/demokrati-internett-kommunikasjon/2012/03/sosiale-medier-endrer-maktforhold

# data[].attributes.body
http://ndla.no/nb/node/6319/menu406?fag=36

# data[].attributes.headline
Hvordan kan organisasjonenes makt komme til å utvikle seg i fremtiden? Artikel fra maktinorge Kap 13 

# data[].attributes.subject
Hvordan kan organisasjonenes makt komme til å utvikle seg i fremtiden? Artikel fra maktinorge Kap 13 

# data[].attributes.body
https://maktinorge.wikispaces.com/Hvordan+kan+organisasjonenes+makt+komme+til+%C3%A5+utvikle+seg+i+fremtiden%3F

# data[].attributes.body
Organisasjonene disponerer disse maktressursene:
- Sterk økonomi
- Mange medlemmer
- Kontakt med mediene
- Tilgang til ekspertise
- Strategisk posisjon
- Nærhet til de politiske partiene
- Uformelle nettverk
- Bruk av profesjonelle lobbyister og PR-byråer

# data[].attributes.body
Deler i to former for kontakt mellom politikerne og pressegrupper:     -   Direkte kontakt. Velgerne tar direkte kontakt med kommunepolitikere. Vanlig i små kommuner.
-    Lobbyvirksomhet. Definert som en form for uformelt, systematisk og målrettet politisk press mot offentlige myndigheter. Foregår utenfor de formelle salene.

Lobbyister er oftest bedriftenes eller organisasjonens egne ansatte som er i møter med politikerne for å påvirke vedtakene deres.

Lobbyisme er en viktig del av pluralismen i vårt politiske system. Vi får fram større mangfold av interesser gjennom lobbyisme.

Har blitt endret siden 90-tallet. Lobbyistene ble forstyrrende for demokratiet. Det ble mer organisert, alle pressgrupper fikk møte for komiteene under budsjettbehandlingen. Men det er fortsatt mange uformelle møter, middager, seminarer...

Lobbyistene lykkes i de fleste tilfeller om å ha påvirkning. I følge Geelmuyden.Kieses undersøkelse mener 90 % av lobbyistene at de får resultater. Men kun 22 % av de folkevalgte mener at private bedrifter lykkes i sin påvirkning.

# data[].attributes.body
medienes funksjoner:
·         Mediene har betydning for de politiske prosessene i landet

·         Kunne ta riktige beslutninger

·         Arena for meningsutveksling og egne meninger

·         Bindeledd

·         Prioriterer og vinkler informasjon

·         Folkets vakthunder

·         Mediene bestemmer ikke hva vi skal mene, men hva vi skal mene noe om

·         Den fjerde statsmakt

# data[].attributes.body
http://politikkogmakt-versjon2.cappelendamm.no/vgsamf/tekst.html?tid=1008495

# data[].attributes.body
1.  Lüder-Larsen, Eline Eyde
2. Kjus, Marte Myhr
3. Søvik, Hedda Holm
4. Rustad, Amanda Sophie
5. Hovland, Frida Roksund
6. Walvig, Amalie Marie Blyberg

# data[].attributes.body
1. Gjefle, Magnus Tjernshaugen
2. Baade, Lars Ivar
3. Dagnall, Ida Mathilde Berntsen
4. Myrberget, Mira Solbjørg
5. Marthinsen, Tina Isabel Berntsen

# data[].attributes.body
1. Krøvel-Velle, Kasper
2. Jensen, Tage Slind
3. Engelsen, Thale Heidel
4. Yürükel, Frida Mellem
5. Ifwarsson, Ida Karine Verlo

# data[].attributes.body
1. Kaldal, Jo Husbyn
2. Jørgensen, Anna Anker
3. Pedersen, Tori Kristine
4. Torsnes, Herman Albin
5. Lie, Felix Elias Blix
6. Reynolds, Astri Brandal

# data[].attributes.body
1. Nikolaisen, Trym Nikolai Dammen
2. Rønnfeldt, Anne Sofie
3. Engeseth, Aksel Krohn
4. Tesfazion, Ilena Haile
5. Visnes, Stella Erlandsen

# data[].attributes.body
1. Brun, Emma Krag
2. Stanczyk, Dominika Natalia
3. Johansen, Katharina Tagseth
4. Lian, Andrea Emilie Strand
5. Skjerven, Gina

# data[].attributes.headline
Fellesnotat: Tre kanaler for innflytelse og makt

# data[].attributes.subject
Fellesnotat: Tre kanaler for innflytelse og makt

# data[].attributes.body
Dette er et felles notat til kapitlene 13, 14 og 15. Vi lager dette notatet i fellesskap 30/12. Gruppene som er satt opp finner i fellesskap nyttig nøkkelinformasjon fra sitt kapittel, samt eksempler fra nettet (artikler, videoer, bilder o.l.) og poster det under sin gruppe. Jeg vil redigere denne padleten før vi gjennomgår den mandag 5/12.
Lykke til!