# data[].attributes.body
Mängus lendavad ringi kosmoselevad. Hävita neid toksides. Meteoriit annab topeltpunkte. Mööda lüües kaotad pooled punktid :P

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/open?id=0B7FD5D2vuLS_MWw0REt0am9wRTA

# data[].attributes.body
See rakendus sobib hästi nii arginimesele, kui ka turistile.

Rakendus sisaldab infot Tartu Ahhaa Teaduskeskuse kohta: asukoht, lühitutvustus, planetaarium ja galerii. samuti on ka olemas piletite hinnad.

# data[].attributes.body
https://youtu.be/y4neI5wmWUQ

# data[].attributes.body
http://www.slideshare.net/Jarveotsaajalugu/haridus-ja-teadus-keskajal-gmnaasiumile

# data[].attributes.body
https://prezi.com/ef-sk9i4nuxk/koolid-ja-haridus-keskajal/

# data[].attributes.body
Formaalse Eesti hariduse ajalugu sai alguse 13.˗14. sajandil, kui rajati esimesed koolid kloostrite ja peakirikute juurde.

Esimene eestikeelne aabits ilmus 1575. aastal.

# data[].attributes.body
Ainus augustiinlaste ja birgitiinide klooster Eestis oli Püha Birgittale ja Neitsi Maarjale pühendatud kaksikklooster (nunnad ja mungad, kaks eraldi konventi ühes kloostris) Pirital. Pirita klooster tegutses 1407–1577; hävitati vene vägede poolt Liivi sõjas. Pirita kloostri emaklooster ja eeskuju oli Vadstena klooster Rootsis. Balthasar Russow' sõnade järgi olnud Pirita kloostril oluline koht ka eestlaste usuelus.

# data[].attributes.body
Esimesed dominiiklased tulid siia õige varakult koos Taani kuninga väega. Dominikaanlased tegelesid kõikjal misjoniga, seega on arusaadav, et nende ordu oli üks esimesi, mis alustas tegevust ka Eestis. Tallinnasse asusid dominiiklased 1229, Tartusse 1300, mõnevõrra hiljem ka Narva. Dominiiklased oskasid hästi eesti keelt ning olid seetõttu maarahva ja linnaeestlaste seas populaarsed.

Kerjusmungaordude – dominiiklaste ja frantsisklaste – kloostrid rajati eranditult linnadesse ning kuna nende sihtrühmaks olid ennekõike linna vaesed, siis pidid ka kloostrid paiknema linnaservas keset vaestekvartaleid, nende kirikud olid suured jutlusruumid, altariliturgia kõrval sai just kerjusmunkade juures tavaks pidada pikki jutlusi ning teha seda kohalikus keeles – Tallinnas ka eesti keeles.

# data[].attributes.body
Eestis olid frantsisklaste kloostrid Tartus, Rakveres[1] ja Viljandis.

# data[].attributes.body
Tsistertslaste nunnakloostrid olid: Tallinnas (Naistsisterlaste Mihkli klooster), Tartus (Tartu Püha Katariina klooster) ja Lihulas (Lihula klooster). Naistsistertslased olid tavaliselt aadlipäritolu daamid, kas lesed või vanatüdrukud, kes oma elulõppu kloostrirahusse veetma tulnud.

# data[].attributes.body
Klooster (ladina sõnast claustrum, mis tähendab 'suletud paika') on kiriku, söögisaali (refektooriumi), raamatukogu, elukambrite ja mõnikord ka muude hoonete kompleks, kus inimesed elavad rütmilises elutsüklis, harrastades majanduslikult kõige efektiivsemat (ja kristluses - Jumalale keskendumiseks sobivat) eluviisi.

Läänemaades on levinud eelkõige kristlikud (katoliku ja õigeusu) kloostrid.

# data[].attributes.body
Eesti alal on tegutsenud paljude ordude kloostrid: tsistertslaste, frantsisklaste, dominiiklaste, birgitlaste ja augustiinide kloostrid.