# data[].attributes.body
Lasse Virén on ainoa juoksija, joka on voittanut kaksissa olympiakisoissa sekä 5000 että 10 000 metrin kultamitalin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lasse Virén – Nelinkertainen olympiavoittaja

# data[].attributes.body
Heikki Savolainen voimisteli viisissä eri olympiakisoissa saavuttaen yhdeksän mitalia, joiden joukossa kaksi kultaa.

# data[].attributes.body
Sylvi Saimo voittoisan melonnan jälkeen Helsingin olympiakisoissa 1952

# data[].attributes.body
Veli Saarinen hiihtokilpailussa 1930-luvulla.

# data[].attributes.body
Jarno Saarinen oli ensimmäinen suomalainen ratamoottoripyöräilyn maailmanmestari.

# data[].attributes.body
Ville Ritola johtaa kilpailua 1920-luvulla. Perässä seuraa Paavo Nurmi.

# data[].attributes.body
Tapio Rautavaara oli kansan sankari paitsi keihäänheiton olympiavoittajana myös laulajana ja näyttelijänä

# data[].attributes.body
Siiri Rantanen hiihtää MM-kilpailuissa Lahdessa 1958.

# data[].attributes.body
Miesten käsipallo maajoukkue hallipelin MM-kisoissa Itä- Saksassa.

# data[].attributes.body
Tomi Poikolainen Moskovan olympiakisoissa 1980.

# data[].attributes.body
Kustaa Pihlajamäki poseeraa painitrikoissa 1920-luvulla

# data[].attributes.body
Ensimmäisen keihäs kullan sai Tiina Lillak

# data[].attributes.body
Liisa Peltola voitti ensimmäisenä suomalaisena suunnistuksen henkilökohtaisen maailmanmestaruuden

# data[].attributes.body
Keke Rosberg nousee ensimmäisenä suomalaiskuljettaja-na F1-luokan palkintopallille

# data[].attributes.body
Suomi voitti jääkiekon MM-kisat.

# data[].attributes.body
Elmer Niklander voitti kiekonheitossa ja kuulantyönnössä yhteensä neljä olympiamitalia

# data[].attributes.body
Naisten salibandyn ensimmäinen MM-turnaus Maarianhaminassa, Suomelle hopeaa.

# data[].attributes.body
Suomen karateliitto perustetaan.

# data[].attributes.body
Timo Mäkinen johti suomalaisen ralliautoilun kansainvälistä läpimurtoa.

# data[].attributes.body
Marja-Liisa Kirvesniemi (os. Hämäläinen) on Suomen kaikkien aikojen menestyksekkäin naisurheilija

# data[].attributes.body
Jari Kurri ensimmäisenä Suomalaisena ja toisena eurooppalaisena 1000 tehopisteeseen NHL:n runkosarjassa.

# data[].attributes.body
Pertti Karppinen kantaa venettään mitali kaulassa Moskovan olympiakisojen esikisoissa 1979

# data[].attributes.body
Kimmo Tirkkonen voittaa suomen ensimmäisen arvokisamitalin taekwondossa

# data[].attributes.body
Veikko Kankkonen saavutti 1964 ensimmäisenä suomalaisena mäkihyppääjänä kaksi mitalia yksistä olympiakisoista.

# data[].attributes.body
hiihdon suomenmestaruuskilpailut

# data[].attributes.body
"Kulta-Kalle" kuuluu niihin harvoihin suomalaisurheilijoihin, joka on voittanut urallaan sekä olympia-, MM- että EM-kultaa

# data[].attributes.body
Tiina Lillak teki historiaa Suomen ensimmäisenä maailmanmestarina, kun hän voitti keihäsfinaalin helsingissä.

# data[].attributes.body
Volmari Iso-Hollo 3 000 metrin estejuoksussa Berliinin olympiakisoissa 1936.

# data[].attributes.body
Suomi voittaa soutumaaottelussa Ruotsin 5-3

# data[].attributes.body
Tauno Luiro oli ensimmäinen maailmanmaineeseen noussut suomalainen mäkihyppääjä. maaliskuussa 1951 tuloksen 139 metriä. Tätä ennen kukaan suomalainen mäkihyppääjä ei ollut lentänyt edes yli 100 metriä.

# data[].attributes.body
Kaksi kuopiolaista, Hannes Kolehmainen ja Ville Kyrönen, ottivat kovaa yhteen New Yorkin katujuoksussa keväällä 1917.

# data[].attributes.body
Suomi päättää ilmottautua jalkapallon MM-karsinta turnaukseen

# data[].attributes.body
Suomi voittaa ringeten maailman mestaruuden

# data[].attributes.body
Helena Takalo valitaan ensimmäisenä naishiihtäjänä vuoden urheilijaksi

# data[].attributes.body
Helsingin olympiastadionin rakennustyöt alkavat. työt kestävät 4 vuotta

# data[].attributes.body
Suomen ensimmäinen uimahalli vihitään käyttöön Helsingin Yrjönkadulla

# data[].attributes.body
Mika kohonen valitaan maailman parhaaksi salibandyn pelaajaksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Paavo Nurmi (13.6.1897 -- 2.10.1973) oli maailman kaikkien aikojen suurin juoksija. Hän oli "Juoksijoiden kuningas" ja "Lentävä suomalainen". Kaikkialla maailmassa tunnettu juoksija oli aikanaan keskeinen osa suomalaista itsetuntoa. Nurmea vei eteenpäin rakkaus juoksemiseen. (Video by Filmaattiset)

# data[].attributes.body
Suomi sai 25 mitalia kesäolympialaisissa.

# data[].attributes.body
Pesäpalloa Jyväskylässä 1958

# data[].attributes.body
Sulkavan Suursoudut on järjestetty vuodesta 1968. Nykyisin nelipäiväiseen tapahtumaan osallistuu vuosittain yli 10 000 soutajaa, ja järjestäjien mukaan kyseessä on maailman suurin soututapahtuma

# data[].attributes.body
Sarajevon olympilaisissa Suomi saavutti 13 mitalia, joista neljä oli kultaa, kolme hopeaa ja kuusi pronssia. Suurin mitalia määrä jonka Suomi on voittanut Olympialaisista.

# data[].attributes.body
Tapio korjus keihäänheiton kultaa

# data[].attributes.body
Sota esti Helsinkiin vuodeksi 1940 suunnitellut olympiakisat ja kaatoi monta edustusurheilijaa.

# data[].attributes.body
Tapparan joukkue

# data[].attributes.body
MP urheilua Porissa 1950 -luvulla.

# data[].attributes.body
Suomi voitti ensimmäistä kertaa Kanadan jääkiekossa, vieläpä selvin luvuin 8-2

# data[].attributes.body
17.elokuuta suomalainen tyrmäsi Pierre Montasèn nyrkkeilyssä

# data[].attributes.body
Raviurheilu kehittyy ja nykyaikaistuu kiihtyvällä vauhdilla.

# data[].attributes.body
Huippu-urheilussa 1970-luku muistetaan erityisesti Lasse Virenin saavutuksista

# data[].attributes.body
Itsenäisen Suomen ensimmäinen jalkapallomaaottelu. Ruotsi voitti 1-0.

# data[].attributes.body
Paavo Nurmi voitti 9 olympiakultaa

# data[].attributes.body
Juha tiainen. Moukarinheiton kultaa

# data[].attributes.body
Jalkapallon Suomen Cupin kuudes järjestämisvuosi.

# data[].attributes.body
Jääkiekon maailmanmestaruuskisat voitti valmentajan Curt Lindströmin joukkue.

# data[].attributes.body
talviolympialaiset pidettiin Naganossa Japanissa.

# data[].attributes.body
Tomi poikolainen voitti kultaa jousiammunnasta

# data[].attributes.body
Matti nykänen voitti kolme kultaa Calgaryssa järjestetyissä olympialaisissa.

# data[].attributes.body
Lake placidin olympialaisissa Suomi sai yhdeksän mitallia, joista yksi oli kulta, viisi hopea ja 3 pronssia

# data[].attributes.body
LP Viesti Salo voittaa kolmannen kerran peräkkäin naisten lentopallon SM-kultaa ja venyttää voittoputkensa jo 79 ottelun mittaiseksi.

# data[].attributes.body
Sylvi Saimo voittaa ensimmäisenä suomalaisena naisena kultamitalin kesäolympialaisista. Vuosi on 1952.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sylvi Saimo oli ensimmäinen nainen, joka voitti Suomelle kesäurheilulajien olympiakultaa. Se ratkesi äärimmäisen tiukassa kajakkikisassa Helsingissä 1952.

Helsingin olympiakisojen naisten kajakkiyksikköjen 500 metrin loppukilpailu 28.7.1952: Suomen Sylvi Saimo ottaa johtopaikan heti startin jälkeen. Kilpailua radiossa selostanut toimittaja Paavo Nurmi lupailee kuuntelijoille jo varmaa voittoa.

Kilpailun loppuvaiheessa Itävallan Gertrude Liebhard kirii kuitenkin Saimon lähes kiinni. Tilannetta maalilinjalla selostanut Ape Janhunen on epävarma - tuliko voitto Suomeen vai ei?

Kenttäkuulutus vapauttaa jännityksen - Sylvi Saimo on kilpailun ykkönen. Kultamitali Suomelle ja sen naisurheilulle!

Teksti: Lasse Vihonen - Jukka Lindfors

Tulokset: 1) Sylvi Saimo, Suomi 2.18,4. 2) Gertrude Liebhard, Itävalta 2.18,8. 3) Nina Savina, Neuvostoliitto 2.21,6.
Sylvi Saimon olympiaedustus oli vaakalaudalla alkukesällä 1952. Hän sai Espoon Solvassa harjoitusleirillä angiinan ja koko homma oli mennä pipariksi. Tauti onneksi hellitti muutamia viikkoja ennen kisoja ja Sylvin kunto alkoi nousta kohisten. Edustuspaikka ei kuitenkaan ollut itsestään selvä. Sylvin oli käytävä vielä karsintakilpailu Greta Grönholmin kanssa. Sylvi oli kuitenkin tuossa vaiheessa varma itsestään. Hän totesikin karsintakilpailun aamuna Grönholmille. "Kyllä jäät. Finaalissa melon minä". Ja näinhän siinä myös kävi.
Sylvi Saimo selvitti maanantaina 28.7.1952 pidetyistä alkukilpailuista tiensä samana iltana pidettyyn finaaliin. Sylvi on kuvannut päivää myöhemmin seuraavasti. "Minun elämässäni ei ole ollut pidempää päivää. Vierumäen urheiluohjaajakurssilla ollut lehtorini Lasse Vepsäläinen sai onneksi puheillaan jännitykseni laukeamaan. Se oli sitä henkistä valmennusta. Itse kisassa uhkuin sellaista henkistä voimaa, etten ennen ole sellaista tuntenut". Näyttämisen halua lisäsi vielä se, että vierelle asettui Neuvostoliiton edustaja Nina Savina. Sortavalan maalaiskunnasta evakkotielle joutunut Sylvi muisteli vannoneensa revanssihenkeä täynnä lähtöhetkellä, että "sinut ainakin voitan".
Itse kilpailussa Sylvi sai hyvän lähdön ja hän johti kilpailua selvästi puoliväliin tultaessa. Loppumatkan aikana Itävallan Gertrude Liebhard alkoi kuitenkin vimmatun takaa-ajon. Suomalaisella sisulla Sylvi selvitti kamppailun kullasta edukseen sekunnin neljän kymmenyksen erolla. Kilpailun jännitys purkautui palkintokorokkeella. "Kuka voisi sen voitonhetken tunteen selittää. Siinä minä vain seisoin kaikkeni Suomen puolesta antaneena korkeimmalla palkintopallilla, siniristin liehumista katsellen ja Maammelaulua kyyneleet silmissä kuunnellen". (LV)
SYLVI SAIMO (vuoteen 1936 saakka Sikiö) on ensimmäinen naisurheilijamme, joka on voittanut kultamitalin olympialaisissa kesäkisoissa (toinen "kultamitalinaisemme" on Heli Rantanen, joka heitti kultaa keihäässä vuonna 1996 Atlantan kisoissa). Sylvi Saimo 12.11.1914 Jaakkimassa maanviljelijä-aliupseeriperheeseen. Kotitilalla Sylvi tottui jo lapsena ruumiilliseen työhön. Sen ohella hän harrasti useitakin urheilulajeja, mm. suunnistusta. Työn ja urheilun ansiosta hänelle kehittyi nuorena tyttönä poikkeuksellisen hyvä fyysinen kunto.
Sodan aikana Sylvi Saimo joutui muiden karjalaisten mukana evakkoon. Sylvin ensimmäinen asuinpaikka Kanta-Suomen alueella oli Hämeenlinna, missä hän toimi vuosina 1946-48 keskusvankilan vartijana. Tuossa vaiheessa Sylvi alkoi etsiä itselleen uusia harrastuksia. Vappuna 1946 hän osallistui melontaretkeen, jolloin hänen kykynsä melojana huomattiin. Muutamien menestyksellisten kotimaankisojen jälkeen Sylvi oli voittamassa 1947 pohjoismaista mestaruutta kaksikossa Anne Janssonin parina. Vuotta myöhemmin hän pääsi karsintakilpailujen kautta edustamaan maatamme Lontoon olympiakisoihin. Lontoon kisoissa hän sijoittui kuudenneksi, mutta sitä Sylvi ei pahemmin surrut. Hän otti ensimmäiset olympiakisansa kokemuksen hankkimisen kannalta.
1940-luvun lopulla Sylvi taisteli naismelojien arvostuksen puolesta jopa niin kiivaasti, että oli välillä heittää kilpamelansa kokonaan järveen. Käänne Sylvin ja naismelojien arvostuksen kohdalla tapahtui kesällä 1950, jolloin hän alitti Ruovedellä Lontoossa olympiakultaa voittaneen Karen Hoffin vuoden ikäisen maailmanennätyksen. Sen jälkeen Sylvi lähetettiin Kööpenhaminassa pidettyihin melonnan MM-kisoihin. Siellä hän voitti maailmanmestaruuden yksikköjen 500 metrillä ja sai hopeaa yhdessä Greta Grönholmin kanssa kaksikkojen 1000 metrillä. Sylvi Saimo suurin urheilumenestys odotti kuitenkin omissa olympiakisoissamme 1952. Urheilu-uransa jälkeen hän hankki itselleen pienen maatilan Laukaalta.
Sylvi Saimo kuuluu niihin urheilijoihin, jotka ovat osanneet hyödyntää kilpakentillä tulleen maineen myös politiikan areenalla. Hän pääsi eduskuntaan Keskustapuolueen riveistä kolmannella yrittämällä vuonna 1966. Kansanedustajan ura kesti kolme kautta aina vuoteen 1979 saakka. Lisäksi hän oli peräti viisi kertaa presidentin valitsijamies - saavutus, johon vain hänen rinnallaan on pystynyt Johannes Virolainen. Sylvi itse on arvioinut, että poliitikkona hänen tärkeimmät saavutuksensa ovat liittyneet maaseudun naisten asemaan parantamiseen. Sylvi Saimo kuoli 12.3.2004 kotikuntansa Laukaan terveyskeskuksessa, missä hän oli toipumassa vakavasta sairauskohtauksesta. (LV)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
suomalaiset olympiavoittajat 20 vuoden takaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Sylvi Saimo oli ensimmäinen nainen, joka voitti Suomelle kesäurheilulajien olympiakultaa. Se ratkesi äärimmäisen tiukassa kajakkikisassa Helsingissä 1952. Helsingin olympiakisojen naisten kajakkiyksikköjen 500 metrin loppukilpailu 28.7.1952: Suomen Sylvi Saimo ottaa johtopaikan heti startin jälkeen. Kilpailua radiossa selostanut toimittaja Paavo Nurmi lupailee kuuntelijoille jo varmaa voittoa. Kilpailun loppuvaiheessa Itävallan Gertrude Liebhard kirii kuitenkin Saimon lähes kiinni.