# data[].attributes.body
Elastiske konsistens i normal hud pga. vævsvæsken. Lav hudturgor indikerer dehydrering.

# data[].attributes.body
Overhud(epidermis): Vækstlag, proteiner vene og arterie.
Læderhud(dermis): Talgkirtel, varmereceptor, receptoer for kulde, svedkirtel, smerte receptoer, receptor for berøring.
Underhun(subcutis): Trykreceptor, hårsæk, følenerve, fedtceller,arterier og vener

# data[].attributes.body
Diffusion er molekylvandring, en fysisk prosses der skylder at alle molekyler ved tempraturer over det absolutte nullpunkt er i besittelse af bevegelsesenergi. Diffusion spiller en rigtig stor rolle for stofftransport i organismen.

# data[].attributes.body
Sved udsættes for det autonome nervesystem og især i armhulerne og palmer er sved medgørlige af psykologiske faktorer. Svedende er frisk næsten lugtfri. Den organiske forbindelser nedbrydes imidlertid hurtigt af bakterier, og nedbrydningsproduktene gir svedde en karakteristisk lugt.

# data[].attributes.body
Fedtopløselige stoffer kan trænge gennem huden. Fra plasteret vil den fedtopløselige medicin diffundere gennem huden, ind i kroppen og over i kroppen.
På den måde sker der en gradvis medicinering. Eksempelvis kan nævnes morfinplastre.

# data[].attributes.body
Forandringer i huden, der spredes i ringe.
Rødme, varme, hævelse og ømhed.
Små blødninger i huden.
Dannelse af byld (absces).

# data[].attributes.body
Gærsvamp opstår på hudområder, der er fugtige. Hos ældre forekommer det under brysterne og i hudfolder.
Symptomerne er rødme, kløe og svie.

# data[].attributes.body
Slimhinden består af et epitellag, og en underliggende bindevæv slagtilfælde samt nogle glatte muskulatur.

# data[].attributes.body
De hyppigste typer for svamp hos ældre er neglesvamp og gærsvamp.

# data[].attributes.body
- Den sikre at der er mindst mulig gnidningsmodstand. Det gælder fx. i blodkarrene.
-  Mindsker slitagen, som fx. opstår pga. blodtrykket mod karret væg.
- Opsuger vand og næringsstoffer, fx. i mave-tarm-kanalen.
- Producere sekret, fx i kirtlerne og i de øvre luftveje.
- Transporterer stoffer, fx glukose fra nyrekanalen til blodet.

# data[].attributes.body
Står for Vancomycin-resistente Staphylococcus aureus.

# data[].attributes.body
Macua = plet.
Papel = velafgrænset, lille (<5 mm) ophøjning i hud eller slimhinde.
Nodulus = lille knude.
Plaque = plet f.eks. et område i en karvæg med aterosklerotiske forandringer ( åreforkalkninger).
Vesikel = lille blære.
Bulla = væskefyldt blære, vabel > 5 mm .
Bustel = blære med pus.

# data[].attributes.body
Nekrose, lokal celle og vævsdød. Opsår som regel af at der ikke kommer tilstrækkeligt med oxygen, næringstoffer, ekstreme tempraturer, forgifting, infektioner, osv. Processen op til nekrose, skader celler irreversibelt således at energiproduktionen i cellerne bliver reduceret kritisk, og cellemembraner bliver ødelagt. Derved brydes cellens indre miljø, proteinerne denatureres, og kemiske mediatorer siver ind i vævet. Disse initierer en akut inflammatorisk reaktion, i hvilken hvide blodlegemer (granulocytter) kommer til vævene og fjerner de døde (nekrotiske) -celler og vævselementer.

# data[].attributes.body
Består af fedtvæv, fabrin og rester af bindevæv. (fabrin = et protein).

# data[].attributes.body
Står for Methicillineesistente Staphylococcus aureus.

# data[].attributes.body
Staphylococcus aureus er årsag til forskellige sygdomme, bl.a. Furunkler og karbunkler (betændelse omkring hårsæk), paronychion (neglerodsbetændelser), betændelse i sår inkl. operationssår. Bakterien kan forårsage impetigo (børnesår) og Erysipelas (rosen, se 25 og 25), der dog ofte skyldes streptokokker. Hårsæksbetændelse opstår når en hårsæk tilstoppes, og det ses f.eks. ved "skægpest". En alvorlig sygdom hos børn er Staphylococcal scalded skin syndrom (SSSS), hvor bakterien udskiller et toksin, der giver blærer, og får huden til at skalle af. Bakterien danner pus (betændelse) og formår at indkapsle sig selv, så der kan dannes bylder både på huden og inde i kroppen (abscesser). Kronisk sygdom som kræft, lever- eller nyresygdom giver øget risiko for infektion.

# data[].attributes.body
Staphyloccoccus epidermidis er en ufarlig art af stafylokkerne.
Den forekommer på huden og i slimhinderne og er en del af den normalflora, der udkonkurrer de farlige bakterier.

# data[].attributes.body
Friktionssår opstår i hudens yderste lag, når overhuden gnider mod underlaget.

# data[].attributes.body
Træksår opstår inde i kroppen, , når f.eks. muskelvæv forskydes i forhold til huden.

# data[].attributes.body
Det samme som liggesår, forårsaget af svækket blodsirkulation af længerevarende tryk på huden.

# data[].attributes.body
Årsagerne til venøse skinnebenssår er, at veneklapperne og venepumpen ikke fungerer optimalt (venøs insufficiens). Såret opstår, fordi der er en lækage (utæthed) i venen. Lækagen skyldes det overtryk der opstår, når blodet ikke transporteres videre af veneklapper og muskelpumpe.

# data[].attributes.body
Pseudomonas aeruginosa er fremtidens trussel inden for hospitalsinfektioner.
Dette skyldes dens nøjsomme levevis - den kan formere sig selv i destilleret vand!
Pseudomonas kan forvolde alvorlige infektioner i sår (især brandsår), luftveje (via luftfugtere) og urinveje (ved langvarigt kateterbrug) hos patienter med et svækket immunforsvar.

# data[].attributes.body
Et skinnebenssår (ulcus cruris) er et sår, der typisk sidder i 'gamacheområdet', det vil sige omkring anklerne eller lidt op ad skinnebenet. Et skinnebenssår kan udvikles spontant, det vil sige, at det kan opstå uden nogen kendt årsag. Men det kan også opstå efter slag eller stød mod benet, hvorefter såret ikke vil hele, fordi der er sygdom i kredsløbet. Såret er ofte smertefuldt, dette er dog meget varierende fra person til person.

# data[].attributes.body
Hos ældre er huden tyndere og mere sårbar. Desuden er blodforsyningen ud til huden nedsat, og dermed er immunforsvaret også svækket.

Bakterier kan trænge ind i huden, når der er sprækker  eller sår. Oftest er det hæmolytiske (nedbrydning af røde blodlegemer) streptokokker, der skaber en infektion i læderhuden. I sjældne tilfælde er det Staphylococcus areus (gul streptokok).

# data[].attributes.body
Sårheling af en akut skade sker i tre faser. Der kommer først en inflammation, inflammation er en renselsesproces af stor betydning for sårheling. Hvis det er for svag (som det ofte er i f.eks. Diabetes), vil det helbrede såret langsomt. Omvendt kan det også være for høj, f. eks hvis såret er inficeret eller hvis vævsskade er meget stor, så det forsinker helbredelse. Store sår giver også feber (sårfeber).

# data[].attributes.body
Det røde væv (granulationsvæv) er nydannet, frisk væv. Det er et tegn på at såret har en sun heling, med tilførsel af artirielt blod. Vævet har brug for aminosyrer og andre molekyler for opbygning af cellerne. Der skal være tilstrækligt med næringsstoffer og oxygen for at danne energi for at danne det nye væv.