# data[].attributes.body
Merenkurkku

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Jorma Rantama on 2016-08-13.

# data[].attributes.body
Merenkurkun saaristo

# data[].attributes.body
Saaristo hyväksyttiin vuonna 2006 Suomen ensimmäisenä luontokohteena Unescon maailmanperintöluetteloon.
Saaristo on Ruotsin Höga Kustenin maailmaperintökohteen laajennus.
Merenkurkun saaristo nousee n. 8mm vuodessa ja saaristo muuttaa jatkuvasti muotoaan.
Maa-ala kasvaa vuosittain hehtaarilla, uusia saaria nousee sekä merenlahden muuttuvat järviksi.
Merenkurkun saaristo: http://www.merenkurkku.fi/koe-maailmanperinto/
Merenkurkun maailmanperintöalue:
http://www.luontoon.fi/merenkurkku?inheritRedirect=true

# data[].attributes.body
Aavasaksa, Ylitornio

# data[].attributes.body
Alatornion kirkko

# data[].attributes.body
Alatornion kirkko

# data[].attributes.body
Oravivuori

# data[].attributes.body
Porlammi

# data[].attributes.body
Mustaviiri

# data[].attributes.body
Stuor-oivin mittauspiste sijaitsee Enontekiöllä, Tarvantovaaran erämaa-alueella, Stuorrahanoaivi-nimisen tunturin huipulla. Stuorrahanoaivi on laakea tunturi puuttomalla tunturiylängöllä.
Tunturin huipulla on pisteen maailmanperintöstatuksesta kertova infotaulu ja sen takana, parin metrin päässä kalliosta on mittauksiin liittyvä ristin muotoinen kaiverrus.
Tämä kaiverrus on varsinaisen Struven pisteen varamerkki vuodelta 1852.
Ensimmäinen piste mitattiin vuonna 1850, mutta Norjalaiset tuhosivat  sen.
Tavantovaaran erämaa-alue eon erittäin hiljaista aluetta ja sinne tulevat vain harvat retkeilijät.
Tarvantovaaran erämaa-alue:
http://www.luontoon.fi/tarvantovaara
Pisteen sijainti:
https://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka/?share=customMarker&n=7624930.163611868&e=327525.86951140605&title=Stuorrahanoaivi&desc=&zoom=11&layers=%5B%7B%22id%22%3A2%2C%22opacity%22%3A100%7D%5D

# data[].attributes.body
Aavasaksa on metsäinen vaara Ylitorniolla.
Aavasaksa löytyy mm: laskettelurinne, luontopolku sekä tähtitorni ja se on myös yksi ympäristöministeriön valitsemista virallisista kansallismaisemista.
Kohde on kaikkien saavutettavissa, koska Aavasaksan mittauspisteelle menee asfaltoitu tie ja parkkipaikalta näkötornille on n. 400 metriä.
Pisteen sijainti:
https://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka/?share=customMarker&n=7368087.570572844&e=353747.1645669061&title=Aavasaksa&desc=&zoom=12&layers=%5B%7B%22id%22%3A2%2C%22opacity%22%3A100%7D%5D

# data[].attributes.body
Struven mittauksissa hyödynnettiin kahta rakennusta: Alatornion kirkkoa (Tornio) sekä Tarton tähtitornia.
Kirkolla erittäin pitkä historia, koska paikalla on ollut kirkko jo 1300-luvulta lähtien.
Nykyinen kirkkorakennus on vuodekta 1797 ja se toimi alkuaikoina katolisena kirkkona, mutta uskonpuhdistuksen jälkeen se muutettiin luterilaiseksi.
Kirkko on Suomen maailmanperintökohteista kaikista helpoiten saavutettavissa, koska kirkolle pääsee helposti autolla.
Pisteen sijainti:
https://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka/?share=customMarker&n=7303889.334361578&e=370146.4944229612&title=Alatornion%20kirkko&desc=&zoom=12&layers=%5B%7B%22id%22%3A2%2C%22opacity%22%3A100%7D%5D

# data[].attributes.body
Oravivuoren piste Puolakka sijaitsee Korpilahdella Jyväskylässä ja on kaikista tunnetuin Suomen maailmanperintöpisteistä.
Oravivuoren piste sijaitsee kilometrin päässä parkkipaikoista, mäen päällä.
Parkkipaikalta pisteelle johtaa opastettu polku. Kosteimpiin kohtiin on rakennettu pitkospuut ja jyrkimpään kohtaan on rakennettu rappuset.
Pisteen sijainti: https://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka/?share=customMarker&n=6866904.098227038&e=423018.8844670975&title=Oravivuori&desc=&zoom=11&layers=%5B%7B%22id%22%3A2%2C%22opacity%22%3A100%7D%5D
Oravivuoren maisemat:
https://www.youtube.com/watch?v=GuIR4BmJyd4&feature=youtu.be

# data[].attributes.body
Porlammin piste sijaitsee Tonikalliolla Lapinjärven kunnassa Pyhäjärven rannalla.
Porlammin Struven piste sijaitsee sään ja ajan kuluttamassa poranreiässä kalliossa.
Pisteen vierestä löytyy kohteen maailmanperintöstatuksesta kertova paalu.
Polku pisteelle on erittäin haastava eikä todellakaan sovi liikuntarajoitteisille.
Tieltä Struven pisteelle on matkaa noin 0,5km.
Polku on kohtalaisen vaikeakulkuinen ja nousua Tornikallion päälle on lähes 50 metriä.
Struven mittauksista kertova opastaulu on polkun alkupäässä.
Pisteen sijainti:
https://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka/?share=customMarker&n=6730324.557483068&e=445592.7540772473&title=Porlammi&desc=&zoom=12&layers=%5B%7B%22id%22%3A2%2C%22opacity%22%3A100%7D%5D

# data[].attributes.body
Suomessa on kuusi mittauspistettä, jotka ovat nimetty Unescon maailmanperintökohteiksi:
1. Mustaviiri: Saari, joka sijaitsee Itäisen Suomenlahden kansallispuistossa Pyhtäällä.
Piste sijaitsee keskellä saarta avokalliolla.
Pisteen vierestä löytyy näkötorni sekä vanhan kolmiomittaustornin jäänteet.
Saarelta löytyyy n. 1,6 kilometriä pitkä kulttuuriluontopolku ja Struven piste löytyy myös polun varrelta.
Kohteessa käy vuosittain n. 1000 vierailijaa ja useimmat heistä käyvät Struven pisteellä.
Saarelle pääsee ainostaan omalla veneellä tai laivataksilla, mutta alueella toimii useita yrittäjiä, joilta voi kysellä kyytiä.
Pisteen sijainti: https://asiointi.maanmittauslaitos.fi/karttapaikka/?share=customMarker&n=6730324.557483068&e=445592.7540772473&title=Porlammi&desc=&zoom=12&layers=%5B%7B%22id%22%3A2%2C%22opacity%22%3A100%7D%5D

# data[].attributes.body
Ns. Struven kolmiomittausketju hyväksyttiin heinäkuussa 2005 Suomen kuudentena kohteena maailmanperintöluetteloon. Se edustaa maailmanperintöluettelossa tieteen ja tekniikan historiaa.
Kyseinen kolmiomittausketju on rakennettu ja mitattu vuosina 1816-1855 saksalaisen tähtitieteilijä F.G.W Struven johdolla.
Tämän mittauksen avulla selvitettiin maan kokoa sekä muotoa.
Ketju koostuu kymmenen valton alueella: Suomi, Norja, Ruotsi, Venäjä, Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Ukraina sekä Moldova.
Suomen osalta ketjuun kuuluu kuusi mittauspistettä, jotka sijaitsevat  Pyhtäällä, Lapinjärvellä, Korpilahdella, Torniossa, Ylitorniolla ja Enontekiöllä.
http://www.maanmittauslaitos.fi/tietoa-maanmittauslaitoksesta/teemat/struven-ketju

# data[].attributes.body
Sammallahdenmäki sijaitsee noin 20 km päässä Rauman keskustasta.
Sammallahdenmäelle pääset hyvin perille opasteiden avulla, jotka löytyvät kaikilta lähestymisteiltä.
Kohteeseen pääsee hyvin omalla autolla tai ryhmät linja-autolla.
Kesällä Sammallädenmäellä toimii opas, heinäkuussa arkipäivisin.
Mäeltä löytyy myös kaksi infopistettä paikoiitusalueiden yhteydestä: eteläinen infopiste sekä pohjoinen infopiste.
Molemmilla pisteillä on taulut, joista löytyy tietoa Sammallähdenmäestä sekä pronssikaudesta.
Infotaulut ovat suomeksi, ruotsiksi sekä englanniksi.

# data[].attributes.body
Sammallahdenmäki on pronssikautinen hautaröykkiöalue ja se sijaitsee Raumalla Ala-Satakunnassa ja se on ainutlaituinen muunaisjäännösalue.
Sammallahdenmäki on myös merkitty maailmanperintöluetteloon
Suomen ainoana arkeologisena kohteena vuonna 1999.
Tämä röykkiöalue on valittu luetteloon Suomen ja koko Skandinaavian edustavimpana läntisen pronssikulttuurin kohteena.
Samallahdenmäki koostuu
komeista pronssikautisista muinaisjäännöksistä sekä niitä ympäröivästä jäkäläpeitteisestä kalliomaisemasta.
https://www.youtube.com/watch?v=yu-3uOL8VRQ

# data[].attributes.body
Verlan Tehdasmuseo on avoinna:
2.5.-30.9.2017
ti-su klo 10-17
Juhannuksesta heinäkuun loppuun avoinna joka päivä klo 10-18 - myös maanantaisin.
(opastetut kierrokset suomeksi tasatunnein, päivän viimeinen lähtee klo 17, heinäkuussa klo 18, muut kielet sopimuksen mukaan)
Talvikaudella avoinna ryhmille sopimuksen mukaan.

# data[].attributes.body
Verla on ollut Unescon maailmanperintöluettelossa
vuodesta 1996 lähtien.
Verlan puuohimo perustettiin vuonna 1872 ja sen perustajana toimi insinööri Hugo Neuman.
Tehdas paloi 4 vuotta sen perustamisen jälkeen,  mutta toimintaa jatkettiin pian.
Uusi puuohimo sekä pahvitehdas tehtiin ensin kokonaan puusta.
Pahvikuivaamo tuhoutui tulipalossa vuonna 1892, ja tilalle tehtiin nykyinen nelikerroksinen punatiilinen kuivaamorakennus.
Tämän punatiilisen kuivaamorakennuksen suunnitteli viipurilainen arkkitehti Carl Eduard Dippel.
Tehtaan toiminta lopetettiin vuonna 1964 ja tehtaan laitteet sekä irtaimisto jätettiin koskemattomina paikoilleen.
Kun tehtaan käynnistymisestä oli kulunut sata vuotta, tehdas avattiin museona vuonna 1972.
https://www.youtube.com/watch?v=O8N8KsLEevA

# data[].attributes.body
Kirkko on auki koko kesän 1.6.-31.8.2017 joka päivä klo 10-18.
Talvella kirkko avataan 10 hengen ryhmille ennakkovarauksella.
Vierailu on myös mahdollista järjestää pienemmälle ryhmälle kuin 10, mutta veloitus otetaan 10 hengen mukaan.
Kirkossa on kesäaikaan paljon erilaisia tapahtumia.
Siellä järjestetään mm. vihkiäisiä, konsertteja sekä kasteita.
Kesäkuukausina vihkiäisiä on lähes joka lauantai-iltapäivä, joten kannattaa varautua pieneen odotteluun tai soittaa etukäteen ja tarkistaa aikataulut.

# data[].attributes.body
Petäjäveden vanha kirkko merkittiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1994 ja se on myös pohjoisen puuarkkitehtuurin muistomerkki.
Kirkko on rakennettu vuosina 1763-1764 ja kirkkoon rakennettiin myös vuonna 1821 kellotorni.
Kirkko lopetti toimintansa vuonna 1879, kun vuonna 1867 itsenäistyneen seurakunnan uusi kirkko valmistui Petäjäveden nykyiseen keskustaajamaan.
Kirkko on säilynyt alkuperäisenä ja on vieläkin hyvässä kunnossa, kirkossa pidetään kesäsunnuntaisin jumalanpalveluksia ja se on nykyään erittäin suosittu vihkikrkko.
https://www.youtube.com/watch?v=t7-tURg5eyo

# data[].attributes.body
Kaupungista löytyy selkeät tiinviitat, jotka opastavat perille Vanhaan Raumaan.
Vanhassa Raumassa auto ei ole ollenkaan hyödyllinen, koska alueella on vain muutamia parkkipaikkoja.
Vanhan Rauman reuna-alueilla on kumminkin neljä isoa parkkialuetta, joista on lyhyt kävelymatka Vanhan Rauman kohteisiin.
Vanhasta Raumasta löytyy mm. sisustusliikkeitä, vaatekauppoja sekä pikkuputiikkeja, jotka myyvät lahjatavaroita.

# data[].attributes.body
Vanha Raatihuone, Rauma

# data[].attributes.body
Pyhän Ristin kirkko, Rauma

# data[].attributes.body
Vanha Rauma

# data[].attributes.body
Vanhimmat asuinrakennukset ovat peräisin 1700-luvulta ja Vanhan Rauman vanhin rakennus on 1500-luvun alussa valmistunut Pyhän Ristin Kirkko, joka on toinen Rauman erittäin tärkeistä nähtävyyksistä, yhdessä raatihuoneen kanssa.
Raatihuone valmistui vuonna 1776 ja se sijaitsee Café Salista katsottuna torin vastakkaisella laidalla.
Tämä raatihuone on säilynyt alkuperäisenä lähes 250 vuotta ja nykypäivänä se toimii museona.
Museossa on esillä: kaupungin historiaan, merenkulkuun  ja pitsinnypläykseen liittyvää esineistöä sekä kirjallisuutta.
Se on rakennushistoriallisesti erittäin arvokas rakennus Suomessa, sillä sen lisäksi on olemassa ainoastaan yksi 1700-luvulta alkuperäisenä säilynyt raatihuone - 1764 valmistunut Porvoon Vanha raatihuone.

# data[].attributes.body
Vanha Rauma liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1991, koska kaupunkia pidettiin ainutlaatuisenä esimerkkinä hyvin hoidetusta vanhasta pohjoismaisesta puukaupungista.
Vanha Rauma on vilkas kaupankäynnin keskus ja se on myös Pohjoismaiden parhaiten säilynyt vanha puukaupunkialue.
Asukkaita Vanhassa Raumassa on vain n. 800 ja vanhimmat asuintalot ovat peräisin 1700-luvulta.
Vanhan Rauman vanhin rakennus on 1500-luvun alussa valmistunut Pyhän Ristin Kirkko, joka rakennettiin alunperin Rauman fransiskaanikonventin kirkoksi.
https://www.youtube.com/watch?v=80jSln_k1-w

# data[].attributes.body
Suomenlinnan lautta

# data[].attributes.body
Kuninkaanportti

# data[].attributes.body
Suomenlinnaan kuljetaan vesiteitse.
Lautta liikennöi Helsingin kauppatorilta Suomenlinnaan ympäri vuoden.
Kesällä Suomenlinnaan pääsee myös vesibussilla.
Suomenlinnaan pääsee myös omalla veneellä ja keskellä Suomenlinnaa sijaitseva vierassatama ottaa veneellä tulijat vastaan.
Suomenlinnasta löytyy kuusi museota ja ne sijaitsevat eri puolilla linnoitusta, liput ostetaan jokaisesta museosta erikseen.
Suomenlinnasta löytyy myös ravintoloita sekä kahviloita, jokaisella jotakin.

# data[].attributes.body
Ilmakuva Suomenlinnasta

# data[].attributes.body
Vuonna 1918 valkoiset perustivat Suomenlinnaan vankileirin punaisille vangeille, talvisodan aikana linnoitus toimi suomalaisen sukellusvenelaivaston tukikohtana.
Vuonna 1973 Suomenlinna siirtyi siviilihallintoon ja vuonna 1991 siitä tuli yksi Unescon maailmanperintökohteista.

# data[].attributes.body
Linnoitus anatautui vuonna 1808 Venäjän joukoille ja seuraavana vuonna Suomesta tuli Venäjän alainen autonominen suuriruhtinaskunta.
Venäläiset arvostivat Viaporin linnoitusta ja Venäläiset tekivät sen varalle suuria suunnitelmia.
Ensimmäisessä maailmansodassa (1914-1918) Viapori toimi osana niin sanottua Pietari Suuren merilinnoitusta, jonka tehtävänä oli suojella pääkaupunki Pietaria.
Venäjän vallankumouksen ja Suomen itsenäistymisen jälkeen Suomenlinna siirtyi Suomelle ja linnoitus sai nimekseen Suomenlinna.

# data[].attributes.body
Ruotsalainen kausi 1748-1808
Ruotsi menetti merkittävät itäiset linnoituksensa 1700-luvun alkupuolella sekä myös suurvalta-asemansa sodassa Venäjän kanssa.
Ruotsi päätti tehdä Suomen puolustuksesta paremman ja vuoden 1747 valtiopäivillä syntyi päätös keskuslinnoituksen rakentamisesta Helsinkiin.
Linnoituksen nimeksi tuli Sveaborg, joka kääntyi Suomeksi Viaporiksi.

# data[].attributes.body
Suomenlinna sijaitsee Helsingissä ja se liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1991 esimerkkinä 1700-luvun eurooppalaisesta linnoitusarkkitehtuurista.
Suomenlinnan maailmanperintöalueeseen kuuluu seitsemän saarta ja suomenlinna on erittäin suosittu turistikohde.
https://www.youtube.com/watch?v=BVgXruUpf4k