# data[].attributes.headline
La revolució d’octubre. Els bolxevics al poder

# data[].attributes.subject
La revolució d’octubre. Els bolxevics al poder

# data[].attributes.body
Lenin, líder bolxevic, va tornar del exili, i va propugnar les Tesis d’Abril, que proposaven enderrocar el govern provisional i instaurar un govern de soviets, signar la pau amb Alemanya, repartir les terres, cedir la direcció de les fàbriques als obrers, nacionalitzar la banca i reconèixer les nacionalitats de l’Imperi.
Els bolxevics, amb el suport de la Guardia Roja (milícies de soviets) van pendre el Palau d’Hivern i van destituir el govern (25 octubre 1917). Així es proclamà un govern obrer presidit per Lenin i on estaven Trotski i Stalin.
Lenin va dissoldre l’assemblea i va posar fi al pluralisme polític. Les primeres mesures revolucionaries del nou govern foren repartir terres entre el llauradors, donar el control de les fàbriques als comitès obrers i signar la pau amb Alemanya.

# data[].attributes.body
Desprès de la batalla del Marne es van obrir Trinxeres desde Suiza al mar del Nord. Guanyar un pam de territorio suposava pedre milers de morts i es tenien que buscar nous aliats que aportaren soldats.
Així, entre 1914 i1916 van entrar a la guerra Turquia, Itàlia, Bulgaria i Romania. Els francesos resistiren l’atacat Alemanya en la batalla de Verdun. En la batatlla de Somme francesosi britànics atacren en poc d’exit les linies d’Alemanya

# data[].attributes.body
Les potencies crearen Aliançes per a preparar-se per a un posible enfrontament. El 1882 Alemanya, Austria-Hongria i Italia signaren la triple Aliança.
Per altra banda, el 1907, Regne Unit, França i Rússia  signaren la Triple Entesa.
Tot el malestar entre les poténcies originà una carrera armamentística.
Tothom es preparava per a la guerra i qualsevol incident podía desencadenar el conflicte.El juny de 1914 lassacinat de l'Arxiduc austriac Francés Ferran desencadenà la primera guerra Mundial, encara que les causes reals venien de décades.

# data[].attributes.headline
Els tractats de pau: un nou mapa d’Europa

# data[].attributes.subject
Els tractats de pau: un nou mapa d’Europa

# data[].attributes.body
Els tractats de pau varen canviar el mapa d’Europa, acabant amb els grans imperis i formant noves nacions (un estat per a cada nacionalitat).
La realitat no sempre va coincidir amb les idees i moltes fronteres eren punts de conflicte. Estats com Polònia, Romania i Iugoslàvia incloïen fortes minories d’altres nacionalitats i la seua formació sols pretenia fer de contenció a l’URSS.

# data[].attributes.body
Els alemanys van considerar les condicions imposades pel Tractat de Versalles com una humiliació, la qual cosa fomentà el nacionalisme i la revenja. També, Itàlia mostrà la seu frustració per no rebre els territoris que havia exigit.
D’altra banda, la Revolució Russa suposava un punt de tensió per a Europa. Es temia que la revolució bolxevic pogués ser un model per a altres forces revolucionaries europees i es convertira en un conflicte entre capitalisme i comunisme.

# data[].attributes.body
Al 1919 es signà el tractat de Versalles, que va imposar les condicions de pau a Alemanya. També es signaren un altra sèrie de tractats amb els països bel·ligerants que imposaven la fragmentació dels imperis (remodelació de les fronteres europees).
El president nord-americà Thomas Woodrow Wilson proposà crear una Societat de Nacions (SDN) per garantir la pau i cooperació entre els estats. Els vençuts no se integraren i la SDN al final tingué poc relleu internacional

# data[].attributes.body
La guerra provocà milions de morts entre soldats i civils que junt a la falta de naixements, comportà una reculada demogràfica.
Econòmicament, suposà la pèrdua definitiva de l’hegemonia europea. Els països s’empobriren i el potencial industrial i agrícola es reduí un 40% i un 30% respectivament.
Pel contrari, els EEUU foren els grans beneficiats de la guerra convertint-se en líders mundials i el dolar substituí a la lliura esterlina com la moneda més forta.

# data[].attributes.body
Els partidaris del tsarisme es van alçar en armes contra el govern dels soviets. L’anomenat Exercit Blanc va tenir l’ajuda de les tropes franceses, britàniques, japoneses i nord americanes i es va enfrontar amb l’Exercit Roig, dirigit per Trotski.
La guerra civil va ser de una gran crueltat. L’Exercit Roig va aconseguir imposar-se però el conflicte endurí el posterior règim soviètic.

# data[].attributes.headline
La revolució de febrer de 1917. Caiguda del tsarisme.

# data[].attributes.subject
La revolució de febrer de 1917. Caiguda del tsarisme.

# data[].attributes.body
El 23 de febrer de 1917 a Sant Petersburg hi hagué una vaga general i amotinaments. El tsar va abdicar i un govern provisional es va comprometre a convocar eleccions.
El nou govern dominat pels burgesos va fer reformes polítiques però decidí continuar en la guerra i açò impedia millorar les condicions deplorables d la població.
Els mateixos soviets que junt al govern provisional havien enderrocat al tsar es posaren en contra de les mesures de este nou govern i açò genera una dualitat de poders.

# data[].attributes.body
En 1905 esclatà una revolta contra el tsarisme. Es celebrà una manifestació pacifica i el tsar va respondre amb una repressió contundent (Diumenge Sagnant). Les manifestacions continuaren i els treballadors (soviets) se organitzaren en grups. El tsar es comprometé a convocar eleccions i a fer una reforma agrària, però , les promeses no es van complir.

# data[].attributes.body
Els primers corrents d’oposició sorgiren dels camperols (populistes i anarquistes) i dels obrers (marxistes). En 1898 es va fundar el Partit Obrer Socialdemocrata Rus, que tenia coma a líder a Lenin. Este partit es dividí en els menxevics i els bolxevics, partidaris del camí revolucionari. A principis del segle XX aparegué un partit burges, el Partit democràtic Constitucional i mes a l’esquerra el Partit Social Revolucionari.

# data[].attributes.headline
Una agricultura feudal i una industria dependent

# data[].attributes.subject
Una agricultura feudal i una industria dependent

# data[].attributes.body
L’agricultura era la principal activitat econòmica i estava en mans d’una aristocràcia molt poderosa. La població estava sotmesa a un règim feudal en unes condicions de vida miserables al servei de la noblesa. En algunes zones com Moscou o Sant Petersburg, gracies al capital al capital estranger aparegué algo d’Industria. Grans fàbriques (d’uns 500 obrers) amb salaris miserables (proletariat industrial).

# data[].attributes.body
Al principi del segle XX, en l’Imperi rus encara pervivia en l’absolutisme, una autocràcia on el tsar tenia poder absolut. La burocràcia, l’exercit i l’església asseguraven este poder.

# data[].attributes.headline
5 PER QUÈ HI VA HAVER UNA REVOLUCIÓ A RUSSIA?

# data[].attributes.subject
5 PER QUÈ HI VA HAVER UNA REVOLUCIÓ A RUSSIA?

# data[].attributes.body
Econòmicament els governs instauraven economies de guerra. Les fàbriques treballaven al servei del estat fabricant armes i qualsevol queixa se considerava una traïció. En les fàbriques treballaven les dones i els homes no reclutats.
Per a pagar esta guerra els governs demanaven préstecs, especialment als EEUU.
El paper de les dones fou fonamental en la guerra,  constituïen el 35% de la ma d’obra industrial. Encara que treballaven igual que els homes, no tenien els mateixos drets i per això aparegueren els moviments sufragistes

# data[].attributes.body
Per a mantindré la moral de la població van recórrer per primera vegada a la propaganda amb tècniques de màrqueting modernes. S’utilitzava l’exaltació de la pàtria i l’odi a l’enemic.
També es va recórrer a la censura de premsa i es pacifistes i els socialistes contraris a la guerra foren detinguts

# data[].attributes.body
El nou tipus d’exercit nacional va sorgir de les revolucions del segle XIX i en els combats van participar el gruix de la població civil masculina. Per açò, la guerra castigà tant a la població.
Els avanços dels exercits van ser més ràpids gràcies als ferrocarrils i als vehicles de motor i com a conseqüència es va produir l’èxode de milions de civils temorosos de la guerra. Açò produí els primers moviments de refugiats.
En la guerra es va requerir molt de armament i per tant es va utilitzar el treball de les dones i els homes que no anaven a la guerra.
Com les necessitats de la guerra eren prioritàries, no se produïen aliments de primera necessitat i com quasi tots vivien en les ciutats no podien cultivar els seus propis aliments.

# data[].attributes.body
Milers d'homes, en general joves, van ser reclutats i enviats al front, i van ser els protagonistes autèntics d e la guerra. La seua experiència, sobre tot en les trinxeres, va ser terribel i va marcar tota aquella generació.
Léxtraordinari desenvolupament tecnològic del segle XIX, i especialment de la segona Revolució Industrial, es va aplicar a la guerra, amb l'objectiu d'aconseguir els mitjans mes efectius per a destruir i per a matar.
La rutina diaria dels soldats consistía a resistir els atacs de l'artilleria enemiga parapetats en les trinxeres darrere d'un entramat de filferros i rases.
En la Gran Guerra ja operava l'organització de la Creu Roja, que tenía per funció assitir els ferits i presoners sense distinció de bàndols.

# data[].attributes.headline
1917: L'entrada dels EUA i el final de la guerra

# data[].attributes.subject
1917: L'entrada dels EUA i el final de la guerra

# data[].attributes.body
L’any de 1917 la Guerra de Trinxeres provocà la deserció o amotinament de una quantitat de soldats. Rússia, inmersa en la revolució bolxevic va signar la pau amb Alemanya i es va retirar de la guerra.
Pau de Brest-Litovsk
La retirada de Rússia la va compençar la intervenció dels Estats Units. Que decidiren entrar en la guerra després que un submari Alemanya enfonsara el transatlantic Lusitania. Açó suposà la mundialització del conflicte.
El 1918, britanics, francesos i italians van derrotar elsa austriacs i estos junts als turcs van demanar l’armistici.
Els Alemanys van ser derrotats en la segona batalla del Marne i així l’11 de novembre Alemany va asignar l’armistici i es va detindre la guerra.

# data[].attributes.body
El moviment començaren al front occidental, amb els exèrcits alemanys atacant a França. Volien vencer rapidament per poder concentrar tots els esforços al front oriental.
A setembre de 1914 els alemanys estrobaven prop de París pero el exercit francés i anglés aconseguiren detenir l´avanç a la batalla del Marne.
Al front orienbtal, a la batlla de Tannenberg els alemany derrotaren els rusos pero estos reaccionaren i aplegaren fins a Austria. L’ofensiva austriaca contra Sèrbia va ser parada.

# data[].attributes.body
El 28 de juny de 1914 l’hereu de l‘Imperi Austrohongares, Francesc Ferran, va ser assassinat a Sarajevo (ocupada pels austriacs per un estudiant bosnià.
Austria va acusar  Sèrbia d’instigar el atentat i li va declarar la guerra el 28 de juliol. Rússia va intervindre per protegir Sèrbia i al mateix temps, com Alemanya era aliada d’Austria, va declarar la guerra a Rússia i a França. El Regne Unit declarà la guerra a Alemanya i Austria que van enviar a Bélgica. Tant sols Italia es va mantenir neutral al principi.

# data[].attributes.body
Amb la decadencia del Imperi Turc, Austria-Hungria aspirava a expandir-se als Balcans. Açó xocaba amb les inspiracions de Sérbia i limperi Rus que volien obrir els seus dominis al mar Mediterraní.
Limperi Austrohongarés sanexio Bósniai Hercegovina i açó provocà dues guerres (1912-1913). Sérbia tenia el suport de Rússia i Autria-Hongria buscà el suport dAlemanya contra Rússia.

# data[].attributes.headline
Les rivalitats entre les poténcies. El nacionalisme

# data[].attributes.subject
Les rivalitats entre les poténcies. El nacionalisme

# data[].attributes.body
Les poténcies europees adoptaren pocions nacionalistes per defendre els seus interessos i açó va generar un clima de desconfianza mútua.
A més a més alguns pobles europeus tenien aspiracions dindependència dels veills imperis tradicionals.
Als Balcans, dominats per limperi Turc, produiren moltes intensions internacionals França i Alemanya senfrontaven per les regions franceses d’Alsàcia i Lorena. A més a més Regne Unit i Alemanya tenien una forta rivalitat per control comercial i econòmic d’Europa.

# data[].attributes.body
La conferencia de Berlin 1885 va establí acords entre els imperis peró,  Alemanya que arribà tard a la carrera colonial i va reobrir els conflictes. Marroc va ser l’escenari principal d’enfrontaments.Les crisis marroquinesAlemanya va oferir suport a Marroc perque senfrontara als Francesos però van fracasar. El 1911 amb motiuduna insurecció Alemanya va enviar baixells de guerra a Marroc. El Regne Unit va donar suport a França, pero la pressió Alemanya conseguí a canvi ampliar  la colonia del Camerún.

# data[].attributes.headline
1. PER QUÈ A EUROPA EL 1914 VA ESCLATAR UNA GUERRA?

# data[].attributes.subject
1. PER QUÈ A EUROPA EL 1914 VA ESCLATAR UNA GUERRA?

# data[].attributes.body
1. Per què a Europa el 1914 va esclatar una guerra?
2. El desenvolupament de la guerra?
3. Els soldats en el front.
4. Una guerra total
5. Per què hi va haver una revolució a Rússia?
6. La revolució russa.
7.Europa en acabar la guerra.
8.Les avantguardes artístiques