# data[].attributes.body
https://padlet.com/zwandiana/xzbgcpu140z7

# data[].attributes.body
- elokuvat lisäsivät suosiotaan
• Tuntematon sotilas, 1955
- arkkitehtuuri ja muotoilu saavuttivat mainetta 1950-luvulla
• tietä loi Alvar Aalto funkkis-huonekaluillaan
• muotoilija Tapio Wirkkala
• tekstiilitaiteilija Armi Ratia, perusti Marimekon
- nuorisokulttuuri levisi, nuoriso kävi tansseissa ja elokuvissa ja kuunteli populaarimusiikkia
- Hollywood-elokuvat elokuvateattereihin
- 1950-luku nuorten vuosikymmen
- myöhemmin 1970- ja 80-luvuilla Suomeen levisi erilaisia nuorisokulttuurin suuntauksia, kuten punkkarit, rokkarit, diskohileet ja diinarit
- televisio-ohjelmien määrä kaksinkertaistui 1980-luvun aikana
- postmoderni kulttuuri
- 1900-luvulla uusmedia, eli digitaalinen internetissä tapahtuva ajanviete

# data[].attributes.body
- Suomen kulttuuria on kuvailtu ahdasmieliseksi ja suvaitsemattomaksi maailamansotien välissä
- Vuonna 1926 perustettiin Suomen Yleisradio-> määriteltiin asiallinen ja arvokas ohjelamatarjonta
(esim Sibliuksen teokset)
- Äänilevyt yleistyivät synnyttäen iskelmäteollisuuden
*ensimmäinen suomalainen iskelmätähti Georg Malmsten
- Varallisuuden noustessa myös lukeminen yleistyi-> sanomalehdet, Kotiliesi sekä Suomen Kuvalehti
- Frans Emil Sillanpää sai kirjallisuuden Nobel-palkinnon
- Modernistit kuvasivat uutta kaupunkilaista kulttuuria ja elämäntapaa (esim Mika Waltari)
- Elokuvista tuli suosittuja
* suosittuja aiheita maaseutu ja historia-> tarkoitus vahvistaa kansalaisten isänmaallisuutta
* Suosittuja näyttelijöitä Tauno Palo ja Ansa Ikonen

# data[].attributes.body
- tavoitteena vähentää köyhyyttä ja turvata kansalaisille jokapäiväinen leipä
- 1934 säädettiin laki työttömyyskassoista sekä 1937 laki kansaneläkkeestä
- valtio tasasi varallisuutta erilaisten tulosiirtojen avulla
• neuvolaverkko ja lapsilisäjärjestelmä
- 1970 päivähoidon kehittäminen sekä käyttöön otettiin kotihoidon 1980-luvulla
• sairasvakuutus sekä kansanterveyslaki
- opintotukijärjestelmä käyttöön 1970-luvulla
• maksuton peruskoulu koko Suomeen
- talous kasvoi nopeasti sekä Suomi nousi elintasossa Ruotsin rinnalle
- talouskasvu kiihdytti kulutusta -> lainanotto
- 1900-luvun alussa maailmanlaajuinen laskusuhdanne
• vienti ja idänkauppa romahti
- elintasoerot kasvoivat laman aikana

- nuoriso alkoi 1960-luvulla nuoriso alkoi kumoamaan vakiintuineita ajatusmalleja, mm. maanpuolustuksesta, seksistä ja alkoholista
- nuoret oli optimistisia ja radikalisoituminen oli yleistä
- 70-luvulla levisi Euroopasta ympäristöliike
- naisten yhteiskunnallinen asema parani

Kuvassa 60-luvun nuoria

# data[].attributes.headline
Elämäntavan muutos toisen maailmansodan jälkeen

# data[].attributes.subject
Elämäntavan muutos toisen maailmansodan jälkeen

# data[].attributes.body
- elintason nousu johti mukavanmman elämän tavoitteluun
- varaustuminen ja kaupunkilainen elämäntapa tekivät suomesta kulutusyhteiskunnan
• lainanottamisesta tuli kannattavaa inflaation kiihtyessä
• avioerot yleistyivät, vaikka perheen rooli edelleen tärkeä
- siirryttiin 40- tuntiseen työviikkoon ja myös koululaisten viikot muuttuivat viisi päiväisiksi

# data[].attributes.headline
Tuvasta betonilähiöön - sotien jälkeinen raju rakennemuutos

# data[].attributes.subject
Tuvasta betonilähiöön - sotien jälkeinen raju rakennemuutos

# data[].attributes.body
- tapahtui nopea elinkeinorakenteen muutos
- kolmessakymmenessä vuodessa maatalousvoittoisesta Suomesta muuttui moderniksi palveluyhteiskunnaksi
- 1980-luvun alussa Suomi kuului maailman vauraimpien maiden joukkoon
- pienten tilojen elinvoimaisuus joutui koetukselle -> maatalous konestui
- maatalouskoneiden tehokkuus ja lisääntyneet lannoitteet aiheutti ylituotantoa -> Suomi joutui myymään halvalla ulkomaille muna- ja voivuoria
- ylituotannon takia peltoja alettiin paketoida eli valtio maksoi siitä että maat jätettiin viljelemättä
- sodan jälkeen suuret ikäluokat -> kun tämä ikäluokka saavutti aikuisiän ei tehostunut maatalous tarjonnut kaikille töitä
- toimeentuloa etsittiin Etelä-Suomesta
- kaupunkilaisten tulot olivat suurempia kuin maalla-> kiihdytti muuttoliikettä kaupunkiin
- Pohjois-Suomesta ja länsirannikolta 1960- ja 70-luvuilla maalaisväestöä lähti Ruotsiin -> voimakas taloudellinen nousukausi
- 60-luvulle asti Suomi vei pääasiassa vähäjalostettuja metsäteollisuuden tuotteita
- metalliteollisuus nousi metsäteollisuuden tasolle
- ensin metallituotteita pääosin Neuvostoliittoon mutta Elfa-sopimuksen myötä myös länsimarkkinoille
- 1973 Suomi teki vapaakauppasopimuksen  -> vientiteollisuus monipuolistui
- palvelusektori kasvoi nopeasti
- yhteiskunnan muuttuessa palvelualan työpaikkoja syntyi runsaasti

# data[].attributes.body
- muuttoliike kiihtyi 1930-luvun lopulla
- asumisentaso alkoi kohentua: vesijohto, viemärit, sähkövalo, vesiklosetti sekä kylpyhuone
- tarttuvat taudit vähenivät parantuneen ravinnon ja hygienian sekä väljempien asuinolojen myötä
- väkiluku kasvoi, vaikka syntyvyyttä alettiinkin rajoittaa
- 1939 perustettiin kansanhultomineisteriö joka hoiti säännöstelytaloutta
• säännösteltiin kahvia ja sokeria
• säännöstely päättyi 1940-lopulla

Kuva kansanhuoltoministeriöstä

# data[].attributes.body
- 90% väestöstä asui maaseudulla ja yli 70'% sai toimeentulonsa maa-ja metsätaloudesta
- lapsia työvoimaksi
- maailmansodan aikana elintarvikepula vahvisti maataloudenasemaa
- varallisuuserot kasvoivat
- tilattomille oikeus lunastaa itselleen maata