# data[].attributes.body
Vi vil lave et projekt, som går ud på at se hvor meget man kan rykke sig med sin smidighed. Vi vil lave et program med forskellige øvelser, som man hjælpe os med at rykke os.
Vi vil fokusere på at forebygge skader med smidighed.

# data[].attributes.body
Smidighed er en vigtig del af det vi går og laver i hverdagen. Smidighed afhænger af hvor elastiske ens muskler og sener er, hvor meget ens led kan bevæge sig og hvor løse ens ledbånd er. Vores led er bygget til at kunne lave bestemte bevægelser. Vores knæ kan fx. kun bøje og strækkes i en retning, mens man kan rotere skulderen hele vejen rundt. De bevægelser man laver bestemmes af den form som knoglerne i leddet har, mens ledbånd og ledbåndskapslener med til at sørge for at bevægelserne er rigtige. Hvis man ikke fører leddene ud i yderstillingerne vil ledkapslerne skrumpe så bevægelighedsfriheden indskrænkes. Bevægelse i leddene styres gennem musklerne. For at leddene kan føres ud i yderstillingerne skal muskler og sener, som er musklernes forbindelser til knoglerne være strækbare. Musklerne skal jævnligt strækkes for ikke at forkortes. Handicappede der ikke har kontrol over deres muskler kan have glæde af at blive strukket igennem, for ellers trækker musklerne sig langsomt mere og mere sammen.

# data[].attributes.headline
Hvad sker der for kroppen under opvarmning

# data[].attributes.subject
Hvad sker der for kroppen under opvarmning

# data[].attributes.body
Muskeltemperaturen stiger til 38-39 grader, Det gør gnidningsmodstanden i muskler, led og bindevæv nedsættes.

Formålet ved opvarmning er at øge præstationsevnen, og skadesforebyggende.

# data[].attributes.body
Ved smidighedsopvarmning handler det meget om at få kroppens temperature op.
Først laver vi ledopvarmning i 2 min, med øvelser som f.eks. stående rulninger med kroppen, og få strukket kroppen.
Så vil vi lave bevægelighedsøvelser i 4 min, som går ud på at få bevæget kroppen og blive lidt varm.
Efter vil vi lave (kredsløbsøvelser) i 6 min, det vil vi gøre for at få kroppens temperatur op, og det vil vi gøre med løb, sjipning og nogle former for hop.

# data[].attributes.body
Coretræning er noget af det vigtigste hvis man vil undgå skader. Ens core består af alle stabiliserende ydre og indre muskler som ligger bag ryggen og maven. Når du træner din core er det vigtigt at sørge for at du træner hele din core dvs. alle de muskler som ligger fra diaphragma, som er vejrtrækningsmusklen, til bækkenbundsmusklerne som ligger i den nederste del af korsettet. Noget man ikke tænker over er, at hele kroppen hænger sammen. Dvs at når du fx. træner din mave, så sørger du for at formindske en skade i lysken fordi maven stabiliserer lysken. Vi blander coretræning sammen med smidighed, da coretræning vil undgå skader, og der samtidig skal være stabilitet mellem musklerne, dvs. at jo mere smidig man er, og jo mere stabiliseret man er i sin core, jo mindre chancer er der for skader, og jo større chancer er der for bedre ydeevne.

# data[].attributes.body
Vi har valgt smidighed, da vi alle spiller fodbold, og derfor tror vi på at vi kan rykke os meget, med de rigtige øvelser.
Samtidig tror vi også på at det kan gå hen og forhindre nogle skader.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan det gavne samfundet og den individuelle person

# data[].attributes.subject
Hvordan kan det gavne samfundet og den individuelle person

# data[].attributes.body
Smidighed kan forhindre arbejdsskader, og det kan sparre penge for samfundet.
Befolkningen kan blive længere på arbejdsmarkedet, da deres led bliver dårligere jo ældre de bliver.

Samtidig er smidighed også godt for hjertet, en forskning viser at det kan mindske din risiko for hjerte-kar-sygdomme.
Samtidig kan en smidig krop præstere mere og bedre.