# data[].attributes.body
Seniausias Egipte naudotas kalendorius buvo lunisoliarinis: laikas buvo matuojamas mėnesiais, kurie atitiko vieną mėnulio ciklą (28-29 dienos), ir kurie buvo apjungiami į saulės metus (apie 365 dienos), kurių pradžią žymėjo Nilo potvyniai. Paprastai vienerius metu sudarydavo dvylika mėnesių, tačiau dėl mėnulio ir saulės ciklų neatitikimo kartais reikėdavo pridėti papildomą keliamąjį mėnesį.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/1JZyr5D0uEqwPNa7sBErqSk53Br2vTyVDT8VpgLknLwA/edit?usp=drive_web

# data[].attributes.body
Senovės Egipto dievai: Kolonos ir kolosai.

# data[].attributes.body
Svarbiausi senovės Egipto architektūros statiniai – piramidės (kapai). Jokioje kitoje šalyje nebuvo statomi tokio aukščio ir dydžio kapai. Ankstyvieji kapai – mastabos – tai palyginti nedideli, nupjautos piramidės formos stačiakampio plano laidojimo statiniai. Mastabą sudarė požeminė ir antžeminė dalys. Požeminėje dalyje buvo laidojimo patalpa, antžeminėje – viena arba kelios patalpos mirusiojo statulai ir apeigoms. Abi dalis jungė slaptas koridorius.

Video trunka 26:00 min.
https://www.youtube.com/watch?v=vdOjSLHuXRk

# data[].attributes.body
Maždaug 3.000 m. pr. m. e. – VI a. pr. m. e. klestėjusi Egipte.
Egiptiečiai tikėjo, kad žmogui mirus, jo siela gyvena toliau ir kartais aplanko kūną. Kad siela būtų rami ir saugi, reikėjo užtikrinti, kad ji bet kada rastų savo žemiškąjį pavidalą. Todėl labai kruopščiai saugodavo mirusiojo kūną, jį balzamuodavo ir laidodavo patikimuose statiniuose.
Balzimavimas:
http://www.straipsniai.lt/Egiptas/puslapis/3864

# data[].attributes.body
Atsirado IV tūkstantmečio pr. m. e. Egiptiečiai rašydavo papiruse arba užrašus kaldavo ant akmens. Rašto rūšys: hieroglifinis, hieratinis, demotinis. Hieroglifinis: buvo piešiami ženklai, realistiškai vaizduojantys gyvas būtybes, daiktus, procesus. Tokia rašto sistema buvo gana sudėtinga, tad po kiek laiko ženklai buvo supaprastinti, palikti tik būtiniausi vaizduojamų daiktų kontūrai. Šį – hieratinį – raštą vartojo Egipto žyniai. Paskutinioji egiptiečių rašmenų fazė – demotinis raštas – kursyvas, suredukuotas į brūkšnelius, lankelius ir ratukus, lengvai parašomas. Jame sunku atpažinti pirmykščius simbolius.
Egiptiečių rašto plėtotę skatino specialios rašomosios medžiagos – papiruso – išradimas.

# data[].attributes.body
Sudarė kalendorių, sukūrė raštą, pirmieji pavartojo pagrindinius keturis matematikos veiksmus, skaičiavo trupmenomis. Buvo geometrijos pradininkai (plotų ir kampų matavimas) – piramidės orientuotos pasaulio šalių ir žvaigždžių (žvaigždynų) atžvilgiu. Išmanė astronomiją: stebėjo dangaus kūnų pokyčius, skyrė planetas nuo žvaigždžių, žvaigždes jungė į žvaigždynus. Gerai išmanė mediciną, jau buvo okulistų ir terapeutų, turėjo ligų vadovėlius. Nustatė širdies reikšmę kraujo apytakos sistemoje. Mokėjo balzamuoti (paraschitai) numirėlius.