# data[].attributes.headline
Створення соціал-дем

# data[].attributes.body
Створення соціал-демократичної робітничої партії Німеччини 1875 р. (з 1890 р. — назва Соціал-демократична партія Німеччини) мало велике значення у боротьбі трудящих мас проти юнкерсько-буржуазного режиму. Першим програмним документом німецької соціал-демократії стала Готська програма, яку ухвалив установчий з’їзд у місті Готі. Вона містила вимогу встановлення соціалістичного ладу мирними переговорами з чинним урядом без революційної боротьби і диктатури пролетаріату. Тому викликала різку критику К. Маркса і Ф. Енгельса.

1878 р. Уряд Бісмарка провів через рейхстаг Винятковий закон проти соціалістів, що передбачав жорстокі переслідування за соціалістичну діяльність.

Заборонялося:

• видання соціалістичної літератури;

• віддання до суду діячів соціал-демократичної партії;

• скликання зборів тощо.

Соціал-демократи в другій половині XIX ст. вели боротьбу:

• проти Виняткового закону проти соціалістів;

• за розширення виборчого права;

• за покращення матеріальних умов життя робітників.

# data[].attributes.body
Так, у 1882 р. було утворено Троїстий союз (Німеччина, Австро-Угорщина, Італія). П’ятирічний термін його дії неодноразово поновлювався до 1915 р.

Наслідком утворення цього союзу стали:

• посилення напруженості в Європі;

• активізація пропаганди війни за світове панування;

• гонитва озброєнь;

• роздування шовіністичної пропаганди;

• готування до нових війн.

# data[].attributes.headline
Рудо́льф Ді́зель

# data[].attributes.subject
Рудо́льф Ді́зель

# data[].attributes.body
Рудо́льф Ді́зель (нім. Rudolf Christian Karl Diesel; *18 березня 1858, Париж — †29 вересня 1913, Ла-Манш) — німецькийінженер, винахідник, створив двигун внутрішнього згоряння, названий на його честь — дизельний двигун.

У 1878 закінчив вищу Мюнхенську технічну школу. У своїх патентах 1892 і 1893 Дізель висунув ідею створення двигуна внутрішнього згоряння, що працює за циклом, близьким до ідеального циклу Карно, в якому найвища температура досягається стисканням повітря до 25 Мн/м² (250 кгс/см²). У 1897 в Ауґсбурзі Дізель побудував двигун, принцип роботи якого ґрунтується на попередньому стисненні повітря і самозапалюванні палива в циліндрі наприкінці такту стиснення. Двигун відрізнявся порівняно високим ККД, але працював на дорогому гасі та мав ряд конструкційних дефектів. Після деяких вдосконалень, внесених у 1898—1899 роках, двигун став надійно працювати на дешевому паливі (нафті) й одержав широке застосування в промисловості й на транспорті.

# data[].attributes.headline
Вільгельм Конрад Рентген 

# data[].attributes.subject
Вільгельм Конрад Рентген 

# data[].attributes.body
Вільгельм Конрад Рентген (нім. Wilhelm Conrad Röntgen) — (нар. 27 березня 1845 — пом. 10 лютого 1923) —німецький фізик.

У 1895 році відкрив короткохвильове електромагнітне випромінювання — рентгенівські промені. Це відкриття мало величезний вплив на подальший розвиток фізики, зокрема привело до виявлення радіоактивності.

Перша Нобелівська премія з фізики 1901 року була присуджена Рентгену. Він сприяв швидкому практичному застосуванню свого винаходу у медицині. Конструкція створеної ним рентгенівської трубки лежить в основі сучасних приладів, перший же подібний пристрій був винайдений ще у 1881 р. українцем Іваном Пулюєм.

# data[].attributes.headline
Ге́нріх Рудольф Герц

# data[].attributes.subject
Ге́нріх Рудольф Герц

# data[].attributes.body
Ге́нріх Рудольф Герц (нім. Heinrich Rudolf Hertz, нар. 22 лютого 1857 року — † 1 січня 1894 року) — німецький вчений.

Перший отримав електромагнітні хвилі, існування яких теоретично передбачено Максвеллом. Дослідження властивостей електромагнітних хвиль, проведені Герцом, показали, що ці хвилі підлягають тим самим законам, що й світлові. Цимвідкриттям підтверджено електромагнітну теорію світла.

# data[].attributes.headline
1882 р. — утворення Троїстого союзу.

# data[].attributes.subject
1882 р. — утворення Троїстого союзу.

# data[].attributes.body
Трої́стий сою́з (італ. Triplice alleanza нім. Dreibund угор. Hármas szövetség) — військово-політичний блок Німецької імперії,Австро-Угорської імперії та Королівства Італія, який склався в 1879–1882 і був спрямований проти Французької республіки, Російської імперії та Великої Британії.

Започаткував утворення Троїстого союзу Австро-Німецький договір від 7 жовтня 1879, який передбачав спільні дії обох країн у випадку нападу Росії на одну із них. Цей двосторонній союз 20 травня 1882 був доповнений договором між Німецькою імперією, Австро-Угорською імперією та Королівством Італія. Німецька імперія і Австро-Угорська імперія зобов'язувалися надавати всіма засобами допомогу Королівству Італія у випадку нападу на неї Французької республіки, а Королівство Італія брала на себе зобов'язання допомогти Німецькій імперії, якщо б вона стала жертвою неспровокованого нападу з боку цієї ж держави. Австро-Угорська імперія звільнялась від допомоги Німецької імперії у випадку військових дій проти Французької республіки — їй відводилась роль резерву на випадок втручання у конфлікт Російської імперії.

Окремі статті договору стосувались великих держав і передбачали, що у випадку нападу двох або кількох великих держав на одного члена Троїстого союзу у війну з ними вступають всі учасники договору. У випадку нападу однієї з великих держав, дві інші зобов'язувались зберігати сприятливий нейтралітет. Виняток робився лише для Французької республіки: у випадку її нападу на одну з країн союзу, всі інші виступали на спільну боротьбу проти неї.

Відразу ж після підписання договору Королівство Італія заявила, що не зможе надати допомогу союзникам, якщо на них нападе Велика Британія, у зв'язку з підвищеною вразливістю берегових комунікацій у випадку нападу на них британського військового флоту. Держави зобов'язувались у випадку спільної участі у війні не підписуватисепаратного миру і дотримуватись таємниці про укладений союз.

Договір трьох держав у наступні роки поновлювався: 20 лютого 1887 у Берліні підписано другий союзний договір; 6 травня 1891 — третій союзний договір; 28 червня1902 — четвертий союзний договір. Тексти цих договорів в основному повторювали положення документа 1882 і лише включали окремі додаткові угоди.

Договір 1887 містив австро-італійську угоду про збереження статусу-кво на Балканах, а у випадку, якщо це виявилося б неможливим, сторони передбачали узгоджувати свої дії, що свідчило про зародження суперечностей між цими країнами на Балканах.

У кінці 19-на початку 20 століття Королівство Італія почала переорієнтовувати зовнішньополітичний курс і поступово відходити від своїх союзників. Різке загострення британо-німецьких відносин, збитки від митної війни, яку з 1880-х повела Французька республіка проти Королівства Італія, змусили останню шукати зближення з Французькою республікою та Великою Британією. До значного послаблення позицій Троїстого союзу призвело підписання 1 листопада 1902 франко-італійської угоди, за якою Королівство Італія зобов'язувалася зберігати нейтралітет у випадку нападу Німецької імперії на Францущьку республіку. У наступні роки Королівство Італія, залишаючись формально членом Троїстого союзу, поступово зближувалася з Французькою республікою та Великою Британією.

Німецька імперія і Австро-Угорська імперія вступили в Першу світову війну без військової підтримки Королівства Італія, яка у червні 1915 заявила про свій вихід із Троїстого союзу й оголосила війну Австро-Угорській імперії.

# data[].attributes.headline
1873 р. — утворення «Союзу трьох імператорів»;

# data[].attributes.subject
1873 р. — утворення «Союзу трьох імператорів»;

# data[].attributes.body
25 травня 1873 року під час візиту царя і міністра закордонних справ Росії А. М. Горчакова до Відня Олександр II і Франц Йосиф I підписали в Шенбруннському палаці (під Віднем) угоду. Вона могла бути розірвана тільки через 2 роки після попередження однієї зі сторін. 11 жовтня 1873 року до цієї угоди приєдналася і Німеччина. Цим було покладено початок «Союзу трьох імператорів».

У 1878 році договір сильно похитнувся під час російсько-турецької війни, коли на Берлінському конгресі Отто фон Бісмарк підтримав Австро-Угорську імперію проти Російської імперії.

# data[].attributes.headline
18 січня 1871 р. — проголошення Німецької імперії;

# data[].attributes.subject
18 січня 1871 р. — проголошення Німецької імперії;

# data[].attributes.body
Німе́цька Імпе́рія (нім. Deutsches Reich)  — держава, що існувала в Центральній Європі в кінці XIX та на початку XX століття. Назва зазвичай використовується, для описання Німеччини з 1871 року до 1918 року, коли вона булаконституційною монархією: починаючи з об'єднання Німеччини і проголошення прусського короля Вільгельма I Німецьким Імператором (18 січня, 1871), закінчуючи фактично проголошенням Веймарської республіки Філіпом Шейдеманном (9 листопада, 1918) і формально зреченням Вільгельма II (28 листопада, 1918). Найголовніші держави, що межували з Німецькою імперією: Російська імперія на сході, Франція на заході, і Австро-Угорщина на півдні.

# data[].attributes.body
• 18 січня 1871 р. — проголошення Німецької імперії;

• 1873 р. — утворення «Союзу трьох імператорів»;

• 1882 р. — утворення Троїстого союзу.

• Сер. 80-х рр. ХІХ ст. — Г. Даймлер та К. Ф. Бенц розробили перший автомобіль з бензиновим двигуном.

• 1887 р. — Г. Р. Герц довів існування радіохвиль.

• 1895 р. — В.- К. відкрив рентгенівське випромінювання.

• 1896–1897 рр. — Р. Дізель створив двигун внутрішнього згоряння.

# data[].attributes.body
Соціальні закони про пенсійне забезпечення, страхування від нещасних випадків та інші.

# data[].attributes.body
Підписання договору
«Союзу трьох імператорів» (Німеч-
чина, Австро-Угорщина, Росія)

# data[].attributes.body
Імператором Німеччини став Вільгельм II.

# data[].attributes.body
Трої́стий сою́з — військово-політичний блок Німецької імперії, Австро-Угорської імперії та Королівства Італія, який склався в 1879–1882 і був спрямований проти Французької республіки, Російської імперії та Великої Британії.

# data[].attributes.body
Вільгельм I був урочисто проголошений німецьким імператором.

# data[].attributes.attachment_link.title
Вільгельм I (німецький імператор) - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Вільге́льм I ( нім. ; - 9 березня 1888) - перший німецький імператор ( 1871- 1888), сьомий прусський король ( 1861- 1888). Маркграф бранденбурзький ( 1861- 1888). Представник німецької династії Гогенцоллернів. Народився в Берліні, Пруссія. Другий син прусського короля Фрідріха-Вільгельма III. Молодший брат короля Фрідріха-Вільгельма IV.

# data[].attributes.attachment_link.title
Австро-прусська війна - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Австро-Прусська війна ( Семитижнева війна, в німецькій історіографії побутує частіше " Німецька війна" - нім. Deutscher Krieg ) - війна, що відбулась в 1866 році і завершила боротьбу між Пруссією й Австрією за керівну роль в Німеччині. Австро-прусська війна - важливий етап у процесі об'єднання Німеччини під гегемонією Пруссії.

# data[].attributes.headline
Венський мир (1864)

# data[].attributes.subject
Венський мир (1864)

# data[].attributes.body
За його умовами Шлезвіг і Гольштейн перейшли під спільне управління Пруссії і Австрії.

# data[].attributes.body
- німецький державний та політичний діяч.

# data[].attributes.attachment_link.title
Отто фон Бісмарк - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Отто́ Едуа́рд Леопо́льд фон Бі́смарк-Шенга́узен, з 1865 - граф, з 1871 - князь фон Бісмарк, з 1890 - герцог Лауенбурзький ( нім. Otto Eduard Leopold von Bismarck-Schönhausen ; 1 квітня 1815 - 30 липня 1898) - німецький державний і політичний діяч. Прем'єр-міністр Пруссії ( 1862- 1890), бундесканцлер Північнонімецького союзу ( 1867- 1871), перший райхсканцлер Німецької імперії ( 1871- 1890).

# data[].attributes.headline
Німецький національний союз (1859-1867)

# data[].attributes.subject
Німецький національний союз (1859-1867)

# data[].attributes.body
був псевдопартійною організацією, яка виникла з коаліції лібералів і помірних демократів.

# data[].attributes.attachment_link.title
Німецький національний Союз - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Німецький національний Союз ( нім. Deutscher Nationalverein ) був псевдопартійною організацією, яка виникла з коаліції лібералів і помірних демократів в 1859 році і яка продовжувала свою діяльність до 1867. Метою Союзу було створення ліберальної "малонімецької" держави (тобто без Австрії) під проводом Пруссії.

# data[].attributes.body
Німеччина після укладення Митного союзу.

# data[].attributes.body
У більшості німецьких держав були проведені аграрні реформи, які завершили тривалий процес звільнення селян від феодальної залежності на основі викупу.

# data[].attributes.body
У Німеччині завершився промисловий переворот, країна посіла третє місце серед провідних індустріальних держав світу.

# data[].attributes.headline
Австро-Прусська війна

# data[].attributes.subject
Австро-Прусська війна

# data[].attributes.body
(17 червня - 26 липня 1866 року)

# data[].attributes.attachment_link.title
17 iyunya 1866 goda nachalas' Avstro-prusskaya voina

# data[].attributes.headline
Сайт з Німеччиною

# data[].attributes.subject
Сайт з Німеччиною