# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Levla Lärmiljön är ett vägledande stödmaterial som används inom Umeå kommuns för- och grundskola.

Syfte med materialet är att stödja arbetet med ledning och stimulans och att göra extra anpassningar. Utgångsläget är avgränsade situationer som uppstår i verksamheten - fokus läggs på lärmiljö och inte på barn/elev. Det är viktigt att konkreta insatser snabbt kommer igång. Målet är en ökad kvalité i det förebyggande arbetet.

Materialet har utvecklats i samarbete med pedagoger, specialpedagoger, rektorer och elevhälsopersonal.

Levla består av formulär med frågor som hjälper pedagoger att undersöka och utvärdera lärmiljön och barnets/elevens kontext samt en anpassningsbank där olika typer av anpassningar och insatser är beskrivna.

Stödmaterialet finns i två olika versioner, en till förskolan och en till skola och fritidshem.
Levla vägledande stödmaterial - förskola Levla vägledande stödmaterial - skola och fritidshem

# data[].attributes.attachment_link.description
Levla Lärmiljön är ett vägledande stödmaterial som används inom Umeå kommuns för- och grundskola. Syfte med materialet är att stödja arbetet med ledning och stimulans och att göra extra anpassningar. Utgångsläget är avgränsade situationer som uppstår i verksamheten - fokus läggs på lärmiljö och inte på barn/elev.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autism och ADHD i skolan
Handbok i tydliggörande pedagogik
av Anna Sjölund, Cajsa Jahn, Ann Lindgren, Malin Reuterswärd
I boken Autism och adhd i skolan - handbok i tydliggörande pedagogik förklarar författarna elevernas ojämna förmågor och svårigheter, hur de kan upptäckas i skolan och framför allt hur du med tydliggörande pedagogik kan anpassa undervisningen och skoldagen. Med tydliggörande pedagogik blir skolan begriplig, hanterbar och meningsfull. Tack vare enkla tekniker kan du kompensera för nedsatta funktionsförmågor och dra nytta av elevernas styrkor, så att dina elever kan nå kunskapsmålen. Det är dags att låsa upp alla dörrar och skapa en tillgänglig skola!
Autsism och adhd i skolan är en praktisk handbok är skriven för alla inom skolans värld, främst från förskoleklass till årskurs 9: lärare, speciallärare, personal inom elevhälsan, pedagoger på fritidshem och elevassistenter. Den kan med fördel även inspirera personal i gymnasieskolan och läsas av föräldrar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Autism och ADHD i skolan Handbok i tydliggörande pedagogik av Anna Sjölund, Cajsa Jahn, Ann Lindgren, Malin ReuterswärdI boken Autism och adhd i skolan - handbok i tydliggörande pedagogik förklarar författarna elevernas ojämna förmågor och svårigheter, hur de kan upptäckas i skolan och framför allt hur du med tydliggörande pedagogik kan anpassa undervisningen och skoldagen.

# data[].attributes.body
Av Chen /PSL skolpsykolog

# data[].attributes.body
- Uppkomst, dynamik och hanering.... Bok av Barbro Lenéer Axelsson & Ingela Thylefors

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mellanmänskliga konflikter är ofrånkomliga i arbets- och privatliv. Genom relevant konfliktteori och konkreta exempel bidrar boken till en ökad förståelse för konflikters uppkomst, dynamik och hantering. Konflikter - uppkomst, dynamik och hantering presenterar metoder för att såväl förebygga destruktiva konflikter som för att hantera motsättningar på ett konstruktivt sätt.

Innehållet vänder sig både till den som själv är involverad i konflikter, hemma eller på jobbet, och till den som yrkesmässigt arbetar med att bistå vid andras konflikter. Den första versionen av boken, Om konflikter, kom ut 1996 och var den första svenska översikten av forskning och erfarenhet kring konfliktteori och konflikthantering. Nu kommer denna uppskattade klassiker i en ny och aktualiserad utgåva.

Boken är tänkt som kurs- och facklitteratur men dess tilltal och allmängiltiga innehåll gör den läsvärd även för en bredare allmänhet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Konflikter : Uppkomst, dynamik och hantering av Barbro Lennéer Axelson, Ingela Thylefors (Kartonnage)

# data[].attributes.attachment_link.description
Mellanmänskliga konflikter är ofrånkomliga i arbets- och privatliv. Genom relevant konfliktteori och konkreta exempel bidrar boken till en ökad förståelse för konflikters uppkomst, dynamik och hantering. Konflikter - uppkomst, dynamik och hantering presenterar metoder för att såväl förebygga destruktiva konflikter som för att hantera motsättningar på ett konstruktivt sätt.

# data[].attributes.body
Bok av Bo Hejlskov och Elvéen & Anna Sjölund med lågaffektivt bemötande och tydliggörande pedagogik

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Äntligen kombineras verktyg från lågaffektivt bemötande och tydliggörande pedagogik till en pedagogisk helhet. Verktygen är uppdelade i tre olika verktygslådor: hantera, utvärdera och förändra. Som personal eller förälder behöver man behärska alla tre: I perioder av stress och kaos behöver man kunna hantera. Man behöver sedan kunna utvärdera orsaker till stress och kaos, men också ta reda på vilket stöd personen behöver. Sedan behöver vi kunna förändra, vilket ibland innebär träning, ibland förändring av den fysiska miljön och viktigast av allt: att förändra den pedagogiska ramen så att den anpassas efter personen.

Alla dessa metoder måste samspela och ha samma mål: att personen lyckas så mycket som möjligt. Vi som arbetar nära personen måste därför kunna individanpassa stöd och anpassningar efter personens behov - ett personcentrerat arbetssätt. Det handlar också om att kunna skilja på vad som är ens egna värderingar och vad den andra vill och behöver.

Nyckelbegrepp är autonomi, självkontroll, pedagogiskt kapital och inte minst etik.

Boken är skriven för dig som möter barn och vuxna med särskilda behov: i särskilda boenden, daglig verksamhet, assistans, särskola, skola eller hemma.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hantera, utvärdera och förändra : Med lågaffektivt bemötande och tydliggöra av Bo Hejlskov Elvén, Anna Sjölund (Häftad)

# data[].attributes.attachment_link.description
Äntligen kombineras verktyg från lågaffektivt bemötande och tydliggörande pedagogik till en pedagogisk helhet. Verktygen är uppdelade i tre olika verktygslådor: hantera, utvärdera och förändra. Som personal eller förälder behöver man behärska alla tre: I perioder av stress och kaos behöver man kunna hantera.

# data[].attributes.body
Känslogrejen - Julkalender om NPF 24 korta filmer .

# data[].attributes.body
Utanförskap, våld och kärlek till orten Barns röster om att växa upp i utsatta kommuner och förorter BARNOMBUDSMANNEN 2018

https://www.barnombudsmannen.se/globalassets/dokument-for-nedladdning/publikationer/ar2018.pdf

Hemsida på Unicef om barn i socialt utanförskap.

https://unicef.se/fakta/barn-i-socialt-utanforskap

# data[].attributes.headline
Förortsdrömmar -Ungdomar, utanförskap, och vilja till integrering.

# data[].attributes.subject
Förortsdrömmar -Ungdomar, utanförskap, och vilja till integrering.

# data[].attributes.body
Li.U Sociologi Antologi och fil, . Red Magnus Dahlstedt
Sociologi

Huvudbok och föreläsning

“Förortsdrömmar“- - ungdomar, utanförskapet och viljan till integration. En sociologisk antologi, red Magnus Dahlstedt professior i Socialtarbete LiU Diva FULLTEXT PDF 2018, 264 sidor

https://www.diva-portal.org/smash/get/diva2:1177197/FULLTEXT04.pdf

Föreläsning 62 minuter av Magnus Dahlstedt

Förortsdrömmar - ungdomar, utanförskapet och viljan till integration  framtiden

youtube Hämtat 2021-04-25  https://youtu.be/ME9zWqa_PSw

Magnus Dahlstedt professor i socialt arbete.

Sverige omtalades länge som en internationell förebild kring välfärds- och integrationspolitik. På senare tid har Sverige allt mer omtalats som ett skräckexempel för skenande utanförskapsproblem där städernas periferier allt mer avskiljs från resten av det svenska samhället. Magnus Dahlstedt utmanar berättelserna om förorternas utanförskapsproblem och visar hur förenklade problembilder banar väg för åtgärder som är ensidigt riktade mot stadens periferier. Samtidigt hamnar växande strukturella ojämlikheter i skymundan. Dahlstedt efterlyser ett skifte av perspektiv; från utanförskap som statiskt tillstånd till synliggörande av de processer som skapar ojämlikheter.

# data[].attributes.body
Bild och film

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Om någon trodde att Sverige var ett land mitt i, landet lagom, så kan ni se på den här kulturkartan att inget kunde vara mer fel än det." Så börjar Bi Puranen, generalsekreterare för World Values Survey, sin beskrivning av den nya versionen av den så kallade Kulturkartan.

Den som har sett kartan förut i sina tidigare versioner (se kartor från 1996, 2008 och 2015 här) kan konstatera att Sverige alltså håller sin plats som extremt i relation till många av världens länder när det gäller värderingar som har att göra med traditionellt/sekulärt och överlevnad/självförverkligande.

Amerikanisering eller skandinavisering..?

I en kortföreläsning för Utbildningsradion berättar Bi om hur vissa länder har rört sig längs med spektrat sedan den senaste mätning av värderingar i världen runt 2015. Hon jämför också Sverige med USA - ett land som ligger ganska långt från Sverige på Kulturkartan och där utvecklingen i USA har börjat ta efter utvecklingen i Skandinavien. Synen på religion och klimat är andra frågor som presenteras här.

Ladda ner Kulturkartan 2020 (pdf)
Läs mer om nyaste Kulturkartan på World Values Surveys webbplats.
Den sjunde vågen

Kulturkartan 2020 är ett resultat av den sjunde vågen intervjuer av människor i hundratalet länder i världen som gjorts sedan 1980-talet. Alla data som samlats in finns tillgängliga på worldvaluessurvey.org för vem som helst att använda. I verktyget Online Analysis kan du enkelt få fram stapeldiagram över alla frågor som finns i undersökning och jämföra över länder, över tid och över olika grupper av befolkningar.
Till Online Analysis

# data[].attributes.attachment_link.title
Se nya kulturkartan från World Values Survey

# data[].attributes.attachment_link.description
"Om någon trodde att Sverige var ett land mitt i, landet lagom, så kan ni se på den här kulturkartan att inget kunde vara mer fel än det." Så börjar Bi Puranen, generalsekreterare för World Values Survey, sin beskrivning av den nya versionen av den så kallade Kulturkartan.

# data[].attributes.body
Lära för fred

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Precis som man kan lära sig läsa, skriva och räkna, kan man lära sig hantera konflikter utan våld (International Peace Bureau, Geneve)

Den här menyn innehåller tre avdelningar, som har samband med varandra. Kartläggning av konflikt behandlar i första hand analysen av allas rädslor och behov i en konflikt. Hur man sedan ytterligare arbetar vidare för att nå en långsiktigt hållbar problemlösning tar vi upp i följande avsnitt, vinna-vinna-förhandling.

Förhållningssätt - konfliktstrategier. Här visar vi på fem olika konflikthanteringsstilar. Vi tar vid konflikt ofta till olika stilar och har också våra mönster.
artikel av Diana Francis
Kartläggning av konflikt

Konfliktkartan tar sin utgångspunkt i att de inblandade parterna har ett gemensamt problem. Den utgår från de problem och rädslor som parterna upplever i den konfliktskapande situationen.

Metoden fungerar bäst när konfliktparterna själva är med i kartläggningen, men den kan också användas av någondera parten eller av tredje person för att skapa nya infallsvinklar på problematiken, t ex inför ett möte. Den kan användas på alla stadier - från förskola till internationella fredsförhandlingar.

Gör en karta

1. Definiera problemet.

2. Identifiera alla inblandade parter.

3. Omdefiniera problemet så att alla inblandade kan acceptera det.

4. Identifiera vars och ens behov respektive rädslor.

5. Sök de dolda behoven, d.v.s. de som finns bakom dem som kommer till uttryck.

6. Läs av kartan:

Vilka behov och rädslor delas av de inblandade? Sök gemensam grund

Vad har blivit synligt? Sök nya perspektiv och insikter

Vilka uttryckta behov och rädslor döljer dolda, djupare behov, rädslor? (dolda avsikter, lust att hämnas?)

Var finns de särskilt svåra frågeställningarna som fordrar speciell uppmärksamhet? Fokusera

Vad kommer fram som är värt att arbeta vidare med, skaffa mer information om? Sök ledtrådar som för vidare

7. Använd analysen för att gå vidare genom att fokusera de huvudsakliga behoven hos var och en av de inblandade. Ta dessa som utgångspunkt för att tillsammans utveckla förslag till hanterande av konflikten.

Om detta är deltagarnas första möte med begreppet konflikthantering - inled med att be dem tala om vad de kommer att tänka på när de hör ordet "konflikt". Gör gärna ett associationsnät kring ordet, skrivet i mitten på blädderblock eller skrivtavla med allas associationer antecknade runt omkring. Samtala och summera.

Välj att analysera antingen en banal konflikt som alla kan känna igen (t ex bråk mellan mor och dotter om senaste hemkomsttid), eller en konflikt som minst två i gruppen känner till eller är inblandade i (så att de andra i gruppen kan använda dem som resurs, intervjua dem).

Rita konfliktkartan tillsammans på ett blädderblock, följ riktlinjerna ovan tills parterna, helst själva, funnit en lösning.

Ge god tid till övningen, avsluta med grundlig utvärdering (hur upplevde du detta, vad var svårt?) och rundfråga hur man tror sig kunna använda modellen.

"Att kartlägga en konflikt" är hämtad från Diana Francis i The Conflict Resolution Network, CRN i Australien. Ursprunget fanns redan i Cornelius´och Faires mycket använda kursbok, vars första upplaga utkom 1989, Everyone Can Win.

Vi har återgett första delen av Diana Francis utbildningsmaterial. Hela materialet finns i en översatt artikel av Diana Francis. Den ger ytterligare insikt i metoden och kan kopieras och spridas.

Vinna - vinna- förhandling

Vi förhandlar oftare än vi tror. Du vill se en film, jag vill se en annan eller jag vill vara hemma just i kväll. Du vill åka på semester till något sydligt land, jag vill gå i fjällen. Du tycker att projektet går fint framåt, jag är stressad för att jag tycker det går för långsamt. Exemplen kan mångfaldigas. Hur gör vi för att komma överens utan att någon känner sig överkörd, rädd, orolig, besviken...? Konfliktkartan ger oss en vägledning och ett tillvägagångssätt - men det kan behövas mer kunskap om hur vi arbetar med den.

Låt oss igen se på stegen vid förhandling för vinna-vinna-lösning:

1. Analysera problemet. Skilj underliggande behov/rädslor från positioner (krav/önskemål)!

2. Berätta och lyssna! Utgå från skilda perspektiv. Var empatisk. Använd aktivt/empatiskt lyssnande. Läs mer om aktivt lyssnande, vad göra och inte göra. (Se också menyn Ickevåldsligt språk, NVC)

3. Lägg inte skulden på någon, hota inte! Uttryck känslor och behov.

4. Hjälp parterna att ta fram möjliga lösningar.

5. Stryk tillsammans oacceptabla lösningar.

Detta är en grundmodell för alla typer av förhandlingar där det finns två eller flera parter inblandade - förutsatt att någon vill nå en vinna-vinna-lösning. Kanske tror man att man är den enda som vill det. Här kan konfliktkartan bli ett första steg för att hitta vägar att närma sig problemen. Konfliktkartan börjar ju med en analys av situationen - vilka parterna är, och vad de behöver och vad de är rädda för.

Modellen för vinna-vinna-förhandling finns också i botten vid medling. Skillnaden är att där finns en tredje part till hjälp för kommunikationen och för att driva processen framåt. Denna part kan bestå av en eller flera personer. Se menyn Medling.

Till punkterna 1-3. Konfliktkartan är ett redskap, ickevåldsligt språk ett annat. Analys och kommunikation är viktiga delar. För att kunna se till grundläggande behov och känslor kan det vara bra att ha en lista över grundläggande behov för att ha dessa i åtanke vid konfliktlösning.

I skolan behöver man träna barnen att hitta ord för känslor. Ofta blandas känslor ihop med tyckanden: "Jag tycker att du ..." i stället för "Det är viktigt för mig att ... " och "Jag blir rädd när ...". I NVC enligt Marshall Rosenberg tränas detta konsekvent. Här Rosenbergs lista över känslor.

I Pat Patfoorts ickevåldsliga undervisning övar man att tala utifrån "grundstenarna" känslor, värderingar, vanor och behov. Skillnaden ligger i att Patfoort även tar med värderingar och till och med vanor. Samtalet fördjupas och det blir lättare för motparten att ta till sig vari problemet ligger för den andra parten. Se här hur grundstenarna kan lyftas fram i en fiktiv dialog mellan lärare och elev. (Se vidare menyn Nonviolent Education, Pat Patfoort.)

I konstruktiv konflikthantering undviks upptrappning. Se här den användbara, ganska enkla konflikttrappan som vi fått från Danmark, Center for Konfliktløsning ,

Till punkterna 4-5. När man efter analys och samtal om problemet tillsammans ska försöka hitta en lösning som båda/alla parter kan må bra av är det att föredra att lägga fram flera, t o m många, förslag som tillgodoser känslor och behov hos alla. Tanken är att man samtalar kring dessa och så småningom når fram till något alla tycker och upplever är okej. Det kan vara ett helt paket av åtgärder och det kan handla om att ha en plan för kontroll hur det går. Det kan också innefatta att man söker hjälp hos en tredje person.

Punkt 6. att följa upp är inte det minst viktiga - också i skolan.

En modell för konflikthantering på alla nivåer

En klassiker är Fisher, Ury och Pattons Vägen till ja: En nyckel till framgångsrika förhandlingar (orig. eng. 1981). De visar hur den här förhandlingsmodellen fungerar även vid affärsförhandlingar. De har många fina tips där de myntar metaforer som "att gå ut på balkongen" (vilket betyder att man tar en paus när det behövs) eller en akronym: BATNA (Best Alternative to Negotiated Agreement) eller på svenska BATF (Bästa Alternativ Till Förhandlingslösning). När man går in i en förhandling ser man till att ha något att falla tillbaka på om man inte skulle lyckas få ett resultat man blir nöjd med. Samma modell fungerar förstås också i fackliga förhandlingar. Hämta här en lista med råd för vinna-vinna-förhandling.

William Ury har sedan skrivit Vägen förbi nej: Att förhandla med framgång (orig. 1991) och Lär dig säga nej och skapa goda relationer (2007).

Se här en har ett samband med det tänkesätt som förs fram under menyn jämförelse mellan reglering och lösning av en konflikt. Den FORSKNING/Konflikt och / John W. Burton står där som företrädare för teorin att konflikter på lokal nivå är väldigt lika dem på global när man utgår från grundläggande behov, Human Needs Theory. Detta öppnar upp för ett nytt sätt att tänka.......

Vanliga misstag (något som gäller på lokal likaväl som global nivå):

Man analyserar inte tillräckligt. Man lägger skuld hos sig själv, motparten eller andra. Man går för fort fram och lägger förslag innan situationen är mogen för det. Man har förutfattade meningar. Man följer inte upp.

Till sex-punktslistan kan man lägga till en första punkt, nämligen att "lugna ned sig först". Självklart är det lättare att nå goda resultat om man hanterat sina känslor och kanske t o m analyserat situationen.

Redan i förskoleklassen kan man träna barnen i att hantera konflikter på ett bra sätt. Man kan då ha en förkortad lista. Lugna ned sig (för sig själv), Reda ut, Ta hjälp om man behöver och Följ upp.

Förhållningssätt - konfliktstrategier

Ralph H. Kilmann och Kenneth W. Thomas (1975, 1977) har studerat människors sätt att agera i olika konfliktsituationer och särskilt intresserat sig för deras benägenhet att se till egna eller andras behov. De har kommit fram till fem konfliktstilar: tävlande, anpassande, undvikande, samverkande samt kompromissande.

De tävlande ser i första hand till sina egna intressen, de undvikande tar inte tag i konflikten och undviker på så sätt en konfrontation.

De som anpassar sig ser i första hand till andras behov, undertrycker sina egna känslor, kanske för att undvika konfrontation möjligen för att relationen upplevs som viktigast.

De som kompromissar försöker lösa konflikten men går inte alltid tillräckligt djupt i sin analys eller förmår inte se till de djupare behoven i sin hantering av konflikten.

Det senare gör däremot de som har en samverkande konfliktstil. De ser till allas känslor och behov och försöker nå en vinna-vinna-lösning. (Friberg, 2012).

Birgitta Friberg skriver när hon återger Kilmann och Thomas' forskning i kapitlet Grundläggande konfliktkunskap (2012): "Ingen av de av Thomas och Kilmann undersökta stilarna är negativ i alla situationer, men ingen är heller helt och hållet positiv. Alla fem är mer eller mindre användbara vid olika tillfällen och kunskap om detta underlättar mötet med omvärlden och hjälper oss att göra medvetna val när vi befinner oss i konfliktsituationer. De strategier vi oftast använder oss av är i regel tidigt inlärda och vi tar till dem utan att reflektera, men med ökad kunskap blir vi mer medvetna om våra konfliktmönster, vår konfliktidentitet, och får en större valfrihet för vårt agerande." (2012, s. 75-76)

De här stilarna har av olika författare tilldelats djursymboler. Dessa har underlättat undervisning och inlärning. Marshall Rosenberg talar om varg eller schakal för den tävlande eller anfallande stilen och giraff för den samverkande. Kilmann och Thomas har kallat den tävlande stilen för lejon och den samverkande för uggla, den undvikande för sköldpadda och den anpassande för kamel, den kompromissande för räv.

Dessa djurmetaforer har med stor framgång använts i DRACON-projektet. Se detta!

Mer information om material

MedlingsCentrum säljer ett material för lektioner: "Bråka smartare". Du hittar det på länken http://brakasmartare.medlingscentrum.se/?page_id=667. Det finns också under menyn SKOLA/Konflikthantering/Vinna-vinna. Materialet är uppdelat för åk F-6 och 7-9. Filmen är ännu inte uppdaterad för högstadiet. Materialet innehåller många delar som går väl ihop med vår framställning på den här hemsidan: Upptrappning, konflikthanteringsstilar, underliggande behov, känslor, aktivt lyssnande, vinna-vinna-förhandling..... Det är utarbetat för att förebygga destruktiv utveckling av konflikter och att hantera konflikter på ett "smart" sätt när de uppstår.

Riksföreningen EQ i Sverige för socialt och emotionellt lärande http://www.req.se. I EQ-spalten finns en rad artiklar av bl a Birgitta Ekmark, tidigare rektor på Ellagårdsskolan i Täby, som införde EQ i sin skola, och Mona Lodén som båda skriver om EQ-trappan. Mona skriver:

"E Q-trappan fungerar som en grundstomme i arbetet med EQ i skolan för sin tydlighets skull. Trappan har fem nivåer och karakteriseras enligt följande:

Självkännedom: att kunna identifiera sina egna känslor när de uppstår.

Empati: att kunna identifiera vad andra känner och kunna se på vilka sätt andra människor uttrycker sina känslor.

Ansvar: att kunna ta ansvar för sitt känsloliv, vad jag säger och gör.

Kommunikation: att kunna ta ansvar för sin egen kommunikation.

Konflikthantering: attlösa vardagliga konflikter och problem.

Pedagogens arbetsmaterial består av en pärm med fem flikar. En för varje steg i EQ- trappan. Under varje flik finns ett stort antal övningar i stegrande svårighetsgrad. Dessa övningar är avsedda för de fem första skolåren. Under varje skolår arbetar eleverna med övningar från alla de fem stegen.

Bortsett från i hemmet, är det i förskola och skola som man har störst möjlighet att träna dessa förmågor som lägger grunden för hur vi ska umgås med varandra. Men hemmen ser olika ut, så förskola och skola är betydelsefulla! Alla behöver vara involverade för att förstå vad det är som pågår, föräldrar och föräldraföreningar inte minst!"
Referenser
Cornelius, Helena & Faire, Shoshana (orig. 1989). Everyone can win: How to resolve conflict. East Roseville, NSW, Australien: Simon & Schuster. www.crnhq.org. Här finns bl a Konfliktkartan. Boken har under lång tid använts som kursbok i Australien och tryckts om ett otal gånger. Tyvärr har boken inte översatts till svenska. På projektets hemsida finns en mängd fint material att ladda ned gratis.

Ekmark, Birgitta (2011) När känslor tas på allvar. I Livskunskap i skolan (s 81-88). Stockholm: Seveus och Stiftelsen Ekskäret. Den tidigare rektorn i Täby beskriver "EQ-trappan" och hur de med gott resultat arbetat i Täby. Se också www.req.se. I EQ-spalten finns en rad artiklar.

Fisher, Roger& Ury, William & Patton, Bruce (eng. orig. 1981, övers. 1992). Vägen till ja: En nyckel till framgångsrika förhandlingar. Stockholm: Liber.

Frances, Diana. Mapping the Conflict. Handout från The Conflict Resolution Network, Chatswood, Australien.

Friberg, Birgitta (2011, 2012, 2015). Grundläggande konfliktkunskap. I Hakvoort, Ilse & Friberg, Birgitta (red). Konflikthantering i professionellt lärarskap. Malmö: Gleerups Utbildning

Grib konflikten: Om konstruktiv konflikthåndtering i skolen. (2003).Projektledare Christy, Lotte. Det kriminalpraeventive Råd i samarbete med Center for Konfliktøsning. Glostrup, Danmark.

Kilmann, Ralph H. & Thomas, Kenneth W. (1975). Även i Thomas, Kenneth W & Kilmann, Ralph H. (1977). Developing a forced-choice measure of conflict handling behaviour: the "MODE" instrument. Thomas -Kilmann Conflict mode instrument. Tuxedo NY: Xicom.
Educational and Psychological Measurement, 37, 309-325.

Patfoort, Pat (2001). I want, you don´t want: Nonviolence education. Maine, USA: Cobblesmith.

Rosenberg, Marshall, B. (2006). Vi kan reda ut det! Hantera konflikter på fredliga och kraftfulla sätt. Medling och konflikthantering med hjälp av Nonviolent Communication. Övers. Thomas Jordan, Liv Larsson. Svensbyn, Piteå: Friare Liv konsult.

Ury, William (orig. 1991, sv. övers 1996). Vägen förbi nej: Att förhandla med framgång. Lund: Studentlitteratur.

Ury, William (orig. 2007, sv. övers. 2008). Lär dig säga Nej och skapa goda relations. Stockholm: Natur och Kultur.

Utas Carlsson, Karin & Rosenberg Kimblad, Anette (2011) Hantera konflikter och förebygg våld: Förhållningssätt och färdigheter. Teori och praktik i skola och fritidshem. Jonstorp: KSA. Konfliktlösning i skola och arbete.

Tips för vidare läsning.

Chapman Weston, Denise & Weston, Mark S. (1996). EQ-lekar. Jönköping: BrainBooks. Författarna använder sig av väl beprövade tekniker baserade på lekterapi.

Galtung, Johan & Haltung, Andreas (orig. 2003). En flygapelsin berättar: En saga för barn och andra människor. Översatt till svenska av Tybrand, Berit & Broqvist, Catti. Vita älgen förlag. En bok som kan användas i klasser med små barn. Text (Johan Galtung) och Biler (Andreas Galtung). En flygapelsin far runt i världen och observerar hur människorna uppför sig. De ser och hör historier om bråk och ovänskap - till och med när de skall göra något så enkelt som att dela på en apelsin. Det finns människor som klarar det och de duktigaste har många och kluriga lösningar på problemen. Detta ur baksidestexten.

Gottberg, Maria-Pia (2013). Vara sitt bästa jag. IUtas Carlsson, Karin m fl (red.) Livskunskap för livskvalitet (s 139-149). Stockholm: Seveus, Stiftelsen Ekskäret & Forum Livskunskap. EQ-konsulten Maria-Pia Gottberg delar med sig av sina tankar och lektioner för små barn. (EQ= emotionell intelligens.)

Hammerich, Elise & Frydensberg, Kirsti (2006). Konflikt og kontakt: Om att forstå og håndtere konflikter. Højbjerg, Danmark: Hovedland. www.konfliktloesning.dk.

Kreativ konfliktlösning för mellanstadiet. (1993). [Lantieri, Roderick.Resolving conflict creatively : A guide for grades 4-6.] Pedagogiska hjälpmedel 48, Malmö: Lärarutbildningen. Översättning och bearbetning av Utas Carlsson, Karin. Teoretisk grund kopplad till praktik och lektioner.

Kreativ konfliktlösning för högstadiet (1994). [Resolving conflict creatively: A guide for grades 7-9] Pedagogiska hjälpmedel, Malmö: Lärarutbildningen. Översättning och bearbetning av Ankarstrand-Lindström, Gunnel. Teoretisk grund kopplad till praktik och lektioner. Med tillagt eget kapitel om handlingsalternativ för konflikthantering och fred på olika nivåer.

Lantieri, Linda. & Roderick, Tom (1988). Resolving conflict creatively: A draft teaching guide for grades kindergarten through six. New York: Educators for Social Responsibility. /Ligger till grund för Utas Carlssons doktorsavhandling Violence prevention and conflict resolution: A Study of Peace Education in Grades 4-6. (Malmö Lärarutbildning, 1999). Mycket av grunden till det här kapitlet kommer bl a därifrån.

Larsson, Liv (2004). Nonviolent Communication i praktiken. Svensbyn: Friare Liv. Detta är en bok för träning i NVC- tänkande/metod. En arbetsbok.

Rosenberg, Marshall, B. (2007, orig. eng. 1999). Nonviolent communication: Ett språk för livet. Svensbyn: Friare Liv.

Stone, Bruce; Patton, Bruce, & Heen, Shela (orig. 1999, sv. övers. 2007). Svåra samtal: Hur man pratar om det som betyder mest. ICA bokförlag. Författarna till denna lättlästa bok hör till samma grupp, Harvard Negotiation Project, som Fisher och Ury. Boken är i sin pocketupplaga påfallande billig. Den ger en stabil grund till goda samtal och därmed till konstruktiv konflikthantering.

Wennberg, Bodil (2000). EQ på svenska: Emotionell intelligens i föräldrarollen, i relationen, på arbetsplatsen, i skolan. Stockholm: Natur och Kultur. Detta är en klassiker inom området.

# data[].attributes.attachment_link.description
Precis som man kan lära sig läsa, skriva och räkna, kan man lära sig hantera konflikter utan våld (International Peace Bureau, Geneve) Den här menyn innehåller tre avdelningar, som har samband med varandra. Kartläggning av konflikt behandlar i första hand analysen av allas rädslor och behov i en konflikt.

# data[].attributes.body
Jordan

# data[].attributes.body
Litteratur

# data[].attributes.body
Autism och ADHD i skolan- handbok i tydliggörande pedagogik, Sjölund, Jahn, Lindgren & Reuterswärd.

SPSM: deras metodmaterial om NPF

Beteende problem i skolan, Bo Hejlskov Elvén

Attentions material, material och ex. julkalaender

Autism & Aspergerförbundet

Film: Tempel Granding, handlar om Tempel som har autism och hennes uppväxt.

# data[].attributes.body
Medlingscentrum och minimedling: https://www.medlingscentrum.se/konflikthantering-i-skola?gclid=Cj0KCQjwzYGGBhCTARIsAHdMTQx4awKW5FJwLxbceHQPRBZ_xUFdwfqMkZ4d0AGxNjofJx1Mk5hlV7gaAldvEALw_wcB

Lågaffektivt bemötande
Introduktion till Lågaffektivt bemötande, Bo Hejlskov Elvén

Beteende problem i skolan, Bo Hejlskov Elvén

Vilse i skolan - Hur vi kan hjälpa barn med beteendeproblem att hitta rätt, Ross Green

Låt modet bli större än rädslan-konflikthantering, Eva C Johansson

Låt oss tvista igen! : om konflikthantering i förskola och skola, Ylva Elvin-Nowak, Synöve Faldalen, Gunilla Granath, Ilse Hakvoort, Ingela Kolfjord

Konflikhantering och professionellt lärarskap Ilse Hakvoort, Birgitta Friberg

Konflikhanteringens ABC

# data[].attributes.body
Det sociala livet i skolan, Robert Tornberg: Konflikter, mobbning, socialt samspel

Susan Weelan: IMGD

Välmående ger resultat: https://www.regionhalland.se/utveckling-och-tillvaxt/utbildning-och-kompetens/forskola-grundskola-och-gymnasium/valmaende-ger-resultat/

Relationskompetens i pedagogernas värld, Jesper Juul & Helle Jensen

Social Psykologi: Teorier och tillämpning, Björn Nilsson.

Arbetsgruppesn psykologi, Thylefors & Liner Axelsson

Grupppsykologi- riktat för skola arbetsliv och fritid., Vagn och Björn Nilsson.

Knäcka den sociala koden: Verktyg för att bemöta beteendesvårigheter i skolan, Jassim Ahmadi

Salutogent ledarskap, KASAM. De har gjort KASAM-test. Ett exempel: https://www.skaraborg.se/globalassets/valfard/dokument/kasam-frageformular-----------------------29-fragor.pdf

Samspel i grupp: Grupprocess, grupputveckling, konflikthantering, Björn Nilsson

Empatisk kommunikation : giraffspråket i pedagogiken, Bodil Weirsøe

Motiverande samtal

# data[].attributes.headline
Beteendeproblem i skolan av Bo Hejlskov Elvén

# data[].attributes.subject
Beteendeproblem i skolan av Bo Hejlskov Elvén

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Konflikter och beteendeproblem kan hindra lärares arbete och elevernas inlärning. Förhållningssättet lågaffektivt bemötande, som bland annat handlar om att anpassa krav samt att hantera konflikter och våld, kan då vara till god hjälp. Bo Hejlskov Elvén tar avstamp i exempel från skolans vardag och beskriver femton praktiska principer (varav fyra nya) som personal kan utgå från för att förebygga och lösa beteendeproblem.

I denna nya utgåva tydliggörs vetenskapen bakom metoden liksom när och hur den ska användas. Boken är även utökad med metoder för utvärdering och förändring, vilket bidrar till en heltäckande pedagogik för beteendeproblem som följer barnkonventionen.

Beteendeproblem i skolan riktar sig till alla som arbetar elevnära, från förskoleklass till gymnasiet som lärare, speciallärare, elevassistenter, fritidspersonal och skolledare.

Att vara lågaffektiv i sitt bemötande är inte att vara passiv. Det är att aktivt ingripa i en svår situation men genom att så långt som möjligt behålla sitt eget lugn för att hjälpa eleven att göra detsamma. Sedan bör vi i efterhand utvärdera varför det blev fel och därefter göra förändringar så att situationen inte ska uppstå igen. Bokens huvudbudskap är att vi som personal behöver ta ansvar för det som händer, för det är först då vi kan göra skillnad.
Bo Hejlskov Elvén

Sagt om boken:

Detta är en konkret, intressant och bra handbok med förslag på handlingar.
Katharina Jacobsson i BTJ-häftet nr 23, 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Konflikter och beteendeproblem kan hindra lärares arbete och elevernas inlärning. Förhållningssättet lågaffektivt bemötande, som bland annat handlar om att anpassa krav samt att hantera konflikter och våld, kan då vara till god hjälp. Bo Hejlskov Elvén tar avstamp i exempel från skolans vardag och beskriver femton praktiska principer (varav fyra nya) som personal kan utgå från för att förebygga och lösa beteendeproblem.

# data[].attributes.headline
Ramverket 5 Anpassningar och särskilt stöd 

# data[].attributes.subject
Ramverket 5 Anpassningar och särskilt stöd 

# data[].attributes.body
(minst 7,5%, 3 veckor)

Utbildningsområdet behandlar teorier och perspektiv på de olika förutsättningar och
behov som skapar skilda villkor för elevers lärande, utveckling och socialisation. Inom
området avhandlas svårigheter elever kan möta i skolan, skolans kompensatoriska
uppdrag, metoder för att stödja och stimulera elever till lärande, utveckling och
socialisation, samt olika förhållningssätt till elever i behov av anpassningar och stöd.
Kunskaper
Deltagaren har förståelse för hur elevers olika förutsättningar och behov skapar skilda villkor
för lärande, utveckling och socialisation, samt är införstådd med skolans kompensatoriska uppdrag. Deltagaren har insikt i utbildningens betydelse för individer, grupper och
samhällen, samt kunskap om individuella och strukturella faktorer som ofta påverkar elevers
förutsättningar att tillgodogöra sig utbildning. Deltagaren har kunskap om de lagar, konventioner och styrdokument som reglerar rätten till utbildning, samt förstår betydelsen av dessa på individ- och samhällsnivå. Deltagaren har grundläggande kunskaper om olika skolsvårigheter, funktionsnedsättningar och psykisk ohälsa, samt fördjupad kunskap inom
Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Deltagaren har kännedom om elevhälsans arbete
med elever i behov av extra anpassningar och särskilt stöd, samt förstår lärarassistentens roll i detta arbete.
Deltagaren kan anpassa sitt bemötande efter olika elevers förutsättningar och behov.
Deltagaren kan genomföra kompensatoriska insatser som beslutats i samråd med andra professioner i och kring skolan. Deltagaren kan under ledning av lärare stötta och stimulera elever i övningar, enskilt arbete och grupparbeten. Deltagaren kan assistera elever och kollegor vid användningen av kompensatoriska hjälpmedel. Deltagaren kan samverka med
olika aktörer, såsom vårdnadshavare, Socialtjänst och Elevhälsan, kring elever i svårigheter.
Kompetenser
Deltagaren identifierar elever som är i behov av anpassningar och/eller stöd, och samverkar
med skolans elevhälsa och andra aktörer för att skapa goda förutsättningar för dessa elever
att lära, utvecklas och socialisera. Deltagaren visar upp ett förhållningssätt som främjar elevers delaktighet i utbildningen och hämtar vid behov stöd i lagar, styrdokument och
konventioner för att hjälpa elever att hävda sin rätt till utbildning. Deltagaren har verktyg att identifiera egna styrkor och utmaningar i arbetet med eleverna och hur man kan använda dessa verktyg för att utveckla sin kompetens att möta elevers olikheter

# data[].attributes.headline
Ramverket 6 Kommunikation och Konflikthantering 

# data[].attributes.subject
Ramverket 6 Kommunikation och Konflikthantering 

# data[].attributes.body
(minst 10%, 4 veckor)

Utbildningsområdet belyser kommunikationens betydelse för etablerandet, utvecklandet och upprätthållandet av pedagogiska relationer i skolan. Inom området behandlas hur formell och informell kommunikation i och kring skolan påverkar elevernas lärande, utveckling och socialisation. Utbildningsområdet ska ge deltagarna verktyg för att kommunicera med elever, vårdnadshavare, andra professioner i och kring skolan, samt förutsättningar att förebygga och hantera de konflikter som kan uppstå i skolsammanhang. Kunskaper
Deltagaren har kunskaper om kommunikationens betydelse för elevens lärande, utvecklings och socialisation. Deltagaren har kunskap om hur skolans personal genom sin kommunikation skapar förutsättningar och förväntningar, samt producerar och reproducerar normer och värderingar. Deltagaren har förståelse för att elever har olika förutsättningar att uppfatta talad, skriftlig och visuell kommunikation samt insikter om betydelse av multimodal kommunikation i skolan.
Deltagaren har kunskap om olika kommunikationsmönster i klassrummet och har insikt i hur maktförhållanden kan påverka kommunikationen i skolan. Deltagaren har kunskap om hur konflikter kan uppstå, förebyggas och hanteras i skolan. Deltagaren har därtill kunskap om olika teorier och metoder för konflikthantering.
Färdigheter
Deltagaren kan använda sig av de grundläggande ord och begrepp som är en förutsättning för arbete i skolans värld. Deltagaren brukar en adekvat kommunikation i mötet med elever, vårdnadshavare, kollegor och samverkansparter. Deltagaren brukar en kommunikation som bidrar till att stärka de pedagogiska relationerna i skolan, vilket bl.a. innebär att deltagaren med olika typer av kommunikation kan bekräfta, återkoppla och stimulera elever till lärande och utveckling. Deltagaren kan också anpassa sin kommunikation för att förebygga och hantera konflikter som kan uppstå i skolan. Deltagaren kan resonera kring och tillämpa ett antal olika metoder för att hantera konflikter.
Kompetenser
Deltagaren reflekterar över sin kommunikation och använder sig av teori och beprövad erfarenhet för att utveckla och anpassa sin kommunikation efter de behov och örutsättningar som olika samspel i skolan fordrar. Deltagaren utvecklar i samspel med andra aktörer i skolan en kommunikation som främjar pedagogiska relationer och positiva förväntningar på eleverna. Deltagaren kan använda sig av teori och metoder för att hantera konflikter, samt har tillräcklig kunskap om konflikthantering för att kunna reflektera kring hur konflikter kan förebyggas och åtgärdas.

# data[].attributes.headline
Ramverket 4 Beteende och socialt samspel 

# data[].attributes.subject
Ramverket 4 Beteende och socialt samspel 

# data[].attributes.body
4. (minst 10%, 4 veckor)

Utbildningsområdet handlar om hur grupper och individer fungerar i skolsammanhang.
Centralt inom området är individers och gruppers beteende i olika situationer och samspel. Området behandlar hur en individs identitet är kopplad till sociala, ekonomiska
och kulturella erfarenheter och förutsättningar. Även individers och gruppers attityder och attitydförändringar, avvikande beteende samt risk för utstötning ur gruppens gemenskap tas upp.
Kunskaper
Deltagaren har god förståelse för hur det sociala samspelet i skolan påverkas av individernas
bakgrund, erfarenheter och personlighet och hur gruppens sammansättning påverkar gruppens struktur. Deltagaren är väl införstådd med att grupper kan vara olika accepterande och inkluderande av olikheter hos individer, samt att grupper kan stöta ut den som inte passar in i eller inte accepterar gruppens normer. Deltagaren har förståelse för hur
individers egenskaper och attityd påverkar både individen och gruppen.
Färdigheter
Deltagaren kan orientera sig i teorier kring barns och ungdomars sociala utveckling.
Deltagaren kan resonera kring hur individens sociala, ekonomiska och kulturella bakgrund
skapar olika beteendemönster och förutsättningar i skolan. Utifrån förståelse av
grupprocesser och psykologiska teorier kan deltagaren resonera och diskutera kring hur
grupper bildas och utvecklas.
Kompetenser
Deltagaren kan använda sig av teorier om barn och ungdomars utveckling för att diskutera, se bakom och förstå specifika individers och gruppers beteende. Deltagaren arbetar utifrån individers och gruppers olikheter och strävar efter att bemöta elever utifrån ett professionellt förhållningssätt. Deltagaren resonerar kring och har en vilja att arbeta för att eleverna i skolan ska fungera så bra som möjligt både som individer och grupp. Deltagaren
tar avstamp i kunskaper och färdigheter och arbetar för att skapa goda förutsättningar för ett gott socialt samspel och trygghet i skolan.