# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Новицька

# data[].attributes.attachment_link.title
НЕВИГАДАНІ ІСТОРІЇ № 11 (Маруся Чурай)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
вірші про кохання

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
листівки і вірші

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
молоді поети

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
розмістити вірш

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українські поети

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
власна творчість

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
бібліотека поезії

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
євген юхниця

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
клуб поезії євген юхниця

# data[].attributes.attachment_link.title
Чурай (Чураївна) Маруся :: Творчість, Вірші, поезія. Клуб поезії

# data[].attributes.attachment_link.description
Вірші Поезія - клуб Поезії. Вірші. Вірші про кохання. Вірші всім.

# data[].attributes.attachment_link.title
NAVKA - Засвіт встали козаченьки (українська народна пісня)

# data[].attributes.attachment_link.title
NAVKA - Ой не ходи Грицю (українська народна пісня)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Вишневецький Василь Олександрович

# data[].attributes.attachment_link.title
Пісні Марусі Чурай | Тест з української літератури - "На Урок"

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте тест, щоб перевірити знання з української літератури (8 клас). Козаченьки у пісні "Засвіт встали козаченьки" вирушали в похід:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ЗНО - уроки: українська мова та література

# data[].attributes.attachment_link.title
Пісні  Марусі Чурай

# data[].attributes.attachment_link.title
Ой не ходи Грицю, та й на вечорниці / Художній телефільм // 1978

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Життя Марусі Чурай оповите імлою давнини, але достеменно відомо, що народилася вона 1625 року в родині урядника Полтавського добровільного козачого полку Гордія Чурая, людини хороброї, чесної, палкого патріота, котрий брав участь у походах проти польської шляхти. Він був страчений у Варшаві цісля того, як потрапив у полон до польського коронного гетьмана Потоцького.

Легенда наділила Чураївну неабиякою вродою, поетичним і музичним хистом, чарівним голосом і романтичною любов'ю: її обранець, козак Григорій Бобренко, піддавшись материним умовлянням, кидає Марусю і одружується з багачкою Галею Вишняківною.
У розпачі дівчина хоче втопитись, але її рятує Іван Іскра, що палко кохає дівчину. Якось восени Маруся пішла на вечорниці і там побачила Гриця з молодою дружиною. Ревнощі, ображене жіноче самолюбство, нещасне кохання - усе разом завирувало в її душі. Чураївна знову хоче накласти на себе руки, але отруту, яку дівчина приготувала собі, випив Гриць.
Коли померлого Гриця принесли до церкви, Маруся кинулась до труни і, обливаючись слізьми, розповіла про свій злочин. Її засуджують до страти, та Іскра встигає привезти від гетьмана помилування.

Відомі дві версії народних переказів про останній період життя Марусі Чурай:

1) вона, ще перебуваючи у в'язниці, тяжко захворіла на сухоти; після помилування змарніла й померла у 1653 році;

2) Маруся не могла залишитись у Полтаві, де все нагадувало про Гриця. Вона, змучена докорами сумління, багато мандрувала й померла в якомусь російському монастирі.

На сьогодні відомо 20 пісень, автором яких вважають Марусю Чурай, але цілком можливо, що їх набагато більше. Народна пам'ять приписує Марусі Чурай авторство пісень, популярних упродовж тривалого часу: "Засвіт встали козаченьки", "Віють вітри, віють буйні", "Грицю, Грицю, до роботи", "Ой не ходи, Грицю", "Чого ж вода каламутна", "Котилися вози з гори", "Летить галка через балку" та інші.

"Засвіт встали козаченьки"

Сюжет. У пісні йдеться про те, як козаченьки, що "засвіт встали", вирушають у похід. Козак заспокоює свою кохану Марусю та просить її помолитись Богу за нього. Проводжає мати свого сина в далеку дорогу й просить його "через чотири недільки" додому вертатись. Молодий козак не вірить, що швидко повернеться з походу, бо "кінь вороненький в воротях спіткнувся". Син не знає, чи вернеться живим, чи ляже в полі, а тому просить матір прийняти його кохану Марусеньку "як рідну дитину". Мати бідкається, що ж то за час настав, "щоб чужая дитиночка За рідную стала".

Тема: зображення походу козаків, розлучення хлопця з матінкою і коханою.
звернення сина до матері, щоб вона прийняла його кохану як свою дитину.
літературна козацька пісня.
Художні особливості твору
"ясні очі", "мати... слізко проводжає", "кінь вороненький".
Повторення: перший і останній куплети.
"Стоїть місяць", "кінь спіткнувся", "година настала".
"Прощай, милий мій синочку", "Ой рад би я, матусенько", "Яка ж би то, мій синочку".
Риторичні оклики: "Через чотири недільки Додому вертайся!". "Бо хто знає, чи жив вернусь, Чи ляжу в полі!".
Риторичне запитання: "Щоб чужая дитиночка За рідную стала?"

"Віють вітри, віють буйні"

Сюжет. Пісня Марусі Чурай "Віють вітри, віють буйні" передає почуття самотньої дівчини, яка страждає в розлуці з "милим, чорнобривим". Для неї це - "люте горе", вона себе порівнює з билинкЬю в полі, що росте на піску, без роси, на сонці. Починається твір поетичним паралелізмом (дерева гнуться - сльози не ллються) і закінчується риторичними питальними та окличними реченнями. Має струнку організацію, дуже мелодійний, і донині користується популярністю.

відтворення страждань дівчини за своїм милим.
возвеличення щирого почуття кохання.
Художні особливості твору
"віють вітри", "дерева гнуться".
"Щаслива билинка", "люте горе", "тяжко жити". ,
Риторичні запитання: "Чи щаслива ж та билинка, що росте на полі?", "Що на полі, що на пісках, без роси, на сонці?", "Де ти, милий, чорнобривий? Де ти?".
Риторичний оклик: "Озовися!" .

# data[].attributes.attachment_link.title
Пісні Марусі Чурай - "Віють вітри, віють буйні...", "За світ встали козаченьки..."

# data[].attributes.attachment_link.description
Життя Марусі Чурай оповите імлою давнини, але достеменно відомо, що народилася вона 1625 року в родині урядника Полтавського добровільного козачого полку Гордія Чурая, людини хороброї, чесної, палкого патріота, котрий брав участь у походах проти польської шляхти. Він був страчений у Варшаві цісля того, як потрапив у полон до польського коронного гетьмана Потоцького.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Засвіт встали козаченьки - українська народна пісня, її аналіз допоможе підготувати літературний паспорт твору.

"Засвіт встали козаченьки" аналіз твору (паспорт)

Автор пісні - це легендарна піснярка з Полтави Маруся Чурай.

Рік написання - 1650-ті

Жанр: літературна козацька пісня.

Напрям - романтизм

Тема: зображення прощання козака з ріднею перед походом.

Ідея: уславлення козаків, для яких обов'язок перед Батьківщиною є вищим, ніж сімейне щастя. Возвеличення подвигу матерів та дівчат у розлуці з дорогими людьми.

Основна думка: захоплення патріотизмом козаків й подвигом матерів та коханих у розлуці з
дорогими людьми.

Віршовий розмір - семистопний хорей

Римування - паралельне

Художні засоби "Засвіт встали козаченьки"

Епітети: "ясні очі", "мати... слізко проводжає", "кінь вороненький".

Повторення: перший і останній куплети.

Метафори: "Стоїть місяць", "кінь спіткнувся", "година настала".

Звертання: "Прощай, милий мій синочку", "Ой рад би я, матусенько", "Яка ж би то, мій синочку".

Риторичні оклики: "Через чотири недільки Додому вертайся!". "Бо хто знає, чи жив вернусь, Чи ляжу в полі!".

Риторичне запитання: "Щоб чужая дитиночка За рідною стала?".

Композиція "Засвіт встали козаченьки"

Експозиція: усі "засвіт встали", козак збирається у похід

Зав'язка: козак заспокоює кохану Марусю.

Розвиток дії: мати просить сина швидко повернутися, козак предчуває біду, бо кінь "вороненький в воротях спіткнувся".

Кульмінація: козак просить матір прийняти Марусю як доньку, мати жаліється на таке життя.

Розв'язка: від'їзд козака.

Образи у пісні "Засвіт встали козаченьки"

козак, який відчуває небезпеку;

Маруся - дівчина, яка проводжає коханого;

мати;

кінь вороненький,

місяць та сонце.

Короткий зміст пісні "Засвіт встали козаченьки"

Де відбуваються події? У творі події відбуваються біля батьківського дому козака. Автор описує часи козацької доби XVІ - XVІІ століть.

У пісні розповідається, як козаченьки, що "засвіт встали", вирушають у похід. Козак заспокоює свою кохану Марусю та просить її помолитись Богу за нього. Проводжає мати свого сина в далеку дорогу й просить його "через чотири недільки" додому вертатись. Молодий козак не вірить, що швидко повернеться з походу, бо "кінь вороненький в воротях спіткнувся". Син не знає, чи вернеться живим, чи ляже в полі, а тому просить матір прийняти його кохану Марусеньку "як рідну дитину". Мати бідкається, що ж то за час настав, "щоб чужая дитиночка За рідную стала".

Музичну тему пісні "Засвіт встали козаченьки" визначний український композитор Микола Лисенко взяв за основу увертюри до опери "Тарас Бульба".

"Засвіт встали козаченьки" текст повністю

# data[].attributes.attachment_link.title
"Засвіт встали козаченьки" Аналіз (Паспорт твору) - Dovidka.biz.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
"Засвіт встали козаченьки" аналіз твору - жанр, рід, вид лірики, образи, тема, ідея, художні засоби. Літературний паспорт пісні

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Бо на вечорницях дівки-чарівниці!

Котра дівчина чорні брови має,

То тая дівчина усі чари знає.

У неділю рано зіллячко копала,

А у понеділок пополоскала.

Прийшов вівторок - зіллячко зварила,

А в середу рано Гриця отруїла.

Як прийшов четвер - та вже Гриць помер.

Прийшла п'ятниця - поховали Гриця.

А в суботу рано мати дочку била:

"Ой нащо ж ти, доню, Гриця отруїла?"

"Ой мамо, мамо, Гриць жалю не має,

Нащо ж Гриць, мамо, разом двох кохає!

Нехай же не буде ні тій, ні мені,

Нехай достанеться Гриць сирій землі!"

"Оце ж тобі, Грицю, я так і зробила,

Що через тебе мене мати била!

Оце ж тобі, Грицю, за теє заплата -

Із чотирьох дощок дубовая хата!"

Тема: розповідь про жорстоку помсту дівчини за зраджене кохання.

Ідея : засудження зради в коханні.

Основна думка: зрада приводить до непоправних наслідків.

Рід літератури: ліро-епічний твір.

Жанр: літературна пісня.

Композиція

Експозиція: "на вечорницях дівки-чарівниці".

Зав'язка: дівчина не може змиритися зі зрадою, "у неділю рано зіллячко копала".

Розвиток подій: "у понеділок пополоскала" зілля, "прийшов вівторок - зіллячко зварила".

Кульмінація: "А в середу рано Гриця отруїла".

Розв'язка: потім мама била дочку, бо вона отруїла хлопця.

Епілог: оправдання дочки перед матір'ю за свій непоправний вчинок.

Художні засоби.

Постійні епітети: "чорні брови", "сирій землі", "дубовая хата".

Епітет-прикладка: дівки-чарівниці.

Метафора: "нехай достанеться Гриць сирій землі".

Гіпербола: "...тая дівчина усі чари знає"

Звертання: "не ходи, Грицю, ...", "...ти, доню,....", "Ой мамо, мамо,...", "Нащо ж .., мамо, ..."

Пестливі слова: зіллячко.

Оклики: "...бо на вечорницях дівки-чарівниці!"

"Нехай же не буде ні тій, ні мені,

Нехай достанеться Гриць сирій землі!"

Рефрен (повтор) : "Оце ж тобі, Грицю,...".

Кількість строф - десять.

Рими: вечорниці - чарівниці, має - знає, копала - пополоскала, зварила - отруїла, била - отруїла, має - кохає, мені - землі, зробила - била, заплата - хата.

Римування: паралельне (АА)

Ой не ходи, Грицю, та й на вечорниці,

Бо на вечорницях дівки-чарівниці!

Думки, що навіює пісня: " зрада приносить нещастя ", "помста - ворог умінню пробачати", " покарання повинно мати міру " .

Ой не ходи, Грицю, на вечорниці,

Бо на вечорницях дівки чарівниці,

Солому палять і зілля варять,

Тебе, Грицуню, здоровля позбавлять.

Тамта одная чорнобривая,

То чарівниця справедливая!

І чарівниця, і зілля знає,

Тебе, Грицуню, заздрісно кохає!

У неділю рано зілля копала,

У понеділок пополоскала;

А у вівторок зілля варила.

В середу рано Гриця отруїла.

Прийшов же четвер, Гриценько умер,

Прийшла п'ятниця, поховали Гриця;

Сховали Гриця близько границі,

Плакали за ним всі молодиці.

І хлопці Гриця всі жалували.

Чорнобривую всі проклинали;

Нема й не буде другого Гриця,

Що 'го зігнала з світа чарівниця!

В суботу рано мати доню била:

"Нащо ти, доню, Гриця отруїла?

Не зналась того, що зілля уміє?

Що Гриць сконає, нім когут запіє?"

"Ой, мати, мати! Жаль ваги не має, -

Най ся Грицуньо у двох не кохає!

Оце ж тобі, Грицю, за теє заплата:

Із чотирьох дощок темная хата!"

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська народна пісня "Ой не ходи Грицю ..." Аналіз пісні Марії Чурай

# data[].attributes.attachment_link.description
Бо на вечорницях дівки-чарівниці! Котра дівчина чорні брови має, То тая дівчина усі чари знає. У неділю рано зіллячко копала, А у понеділок пополоскала. Прийшов вівторок - зіллячко зварила, А в середу рано Гриця отруїла. Як прийшов четвер - та вже Гриць помер. Прийшла п'ятниця - поховали Гриця.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Історія написання: глибокі переживання юної дівчини за коханим завжди ставали об'єктом зображення в ліричній народній поезії.

Рік створення: друга половина XVII ст.

Напрям (умовно): романтизм.

Рід: лірика.

Жанр: пісня.

Тематичний різновид: інтимна лірика з елементами соціально-побутової. Тема: любов дівчини до козака, очікування його та страждання від розлуки. Ідея: співчуття дівчині, яка втратила коханого; возвеличення відданої любові.

Мотиви: "розлука з коханим", "заздрісність людей", "доля".

Образи: людей: закохана дівчина, козак, заздрісні люди; природи: вітри, дерева; предметів і явищ: сльози, щастя, заздрість.

Композиція (зміст): картина природи, суголосна почуттям дівчини - страждання дівчини за коханим, який покинув її, зумовлені тим, що вона не може забути час, коли була щасливою - люди заздрять дівчині - дівчина благає коханого повернутися.

Система віршування: силабічна, близька до силабо-тонічної.

Віршовий розмір: у силабічній - 14-складовий рядок із клаузулою після 8-го складу (________//______);у силабо-тонічній - 7-стопний хорей.

Строфа: двовірш (дистих). Римування: паралельне (аа).

Художні засоби виразності: епітет, постійний епітет, метафора, синекдоха, риторичне звертання, риторичне питання, тавтологія, підсилювальний повтор, гіпербола, антитеза.
Цей матеріал взято з книги Довідник ЗНО з української мови та літератури

# data[].attributes.attachment_link.title
Маруся Чурай "Віють вітри" - аналіз твору, критика " Народна Освіта

# data[].attributes.attachment_link.description
Історія написання: глибокі переживання юної дівчини за коханим завжди ставали об'єктом зображення в ліричній народній поезії. Рік створення: друга половина XVII ст. Напрям (умовно): романтизм. Рід: лірика. Жанр: пісня. Тематичний різновид: інтимна лірика з елементами соціально-побутової. Тема: любов дівчини до козака, очікування його та страждання від розлуки.

# data[].attributes.attachment_link.title
Стеф'юк "Віють вітри" Natalka poltavka 1978 Ukrainian opera