# data[].attributes.body
5. - 15. st.
Glazba srednjem vijeku je imala ključnu ulogu u vjeri. Crkva je obavljala liturgijske obrede uz glazbu tj. svećenici i vjernici upućuju svoje molitve Bogu jednostavnim melodijama - koralima.

U počast papi Grguru I. Velikom vjerski napjevi katoličke crkve nazvani su gregorijanskim koralom.

Skladbe u srednjem vijeku nisu bile skladane u duru ili molu, već su koristile tonsku građu starih načina.

Važnost srednjeg vijeka su dva velika glazbena otkrića - notacija i višeglasje.

NOTACIJA:

Glazbenici su u 6. stoljeću započeli znakovima iznad teksta zapisivati visine tonova, ali ne i njihova trajanja. Postupnim dodavanjem crta sve su točnije bilježili tonske visine. U 13. stoljeću, zbog daljnjeg razvoja višeglasja, glazbenici uvode znakove za trajanje tonova.

VIŠEGLASJE:

Od 9. st. crkveni su glazbenici koralnoj melodiji dodavali jednu, a kasnije dvije ili tri melodije. Zvuk više istodobnih melodija bio je bogatiji i ljepši. Bio je to put stvaranja melodijskog višeglasja- polifonog sloga.

SVJETOVNA GLAZBA:

ŽONGLERI:

Kao i danas, tijekom srednjeg vijeka postojala je i zabavna glazba koja je pratila različite vesele i svečane događaje. Izvodili su je putujući glazbenici-žongleri koji su zabavljali publiku. Glazba žonglera bila je jednoglasna bez obzira na broj pjevača i svirača.

TRUBADURI:

Tijekom 11. i 12. stoljeća, diljem Europe, bili si popularni dvorski pjesnici - trubaduri. Sami su pisali stihove, skladali ih i izvodili. Trubadurske su pjesme bile jednoglasne, a pratnja koju su obično sami svirali na lutnji ili vieli, imala je istu melodiju kao glas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Intérpretes/Performers: The Dufay Collective En lo sagrado, en Vigo, bailaba un cuerpo garrido ¡Estoy tan enamorada! En Vigo, en lo sagrado, bailaba un cuerpo delgado. ¡Estoy...! Bailaba un cuerpo garrido, que nunca tuvo amigo. ¡Estoy...! Bailaba un cuerpo delgado que nunca tuvo amado ¡Estoy...! Que nunca tuvo un amigo, salvo en lo sagrado, en Vigo ¡Estoy...!

# data[].attributes.body
15. - 16. st.
ZLATNO RAZDOBLJE VOKALNOG VIŠEGLASJA:

U renesansi je pjevanje bilo važnije od sviranja. Većina skladbi pisana je za zbor bez pratnje - a cappella. Stoga kažemo da je renesansa zlatno razdoblje vokalnog višeglasja. Skladatelji renesanse usavršavali su srednjovjekovno višeglasje slažući zajedno sve veći broj ravnopravnih melodija. Uskladiti zvuk, ponekad i do tridesetak dionica, zahtijevalo je nadahnuće, veliku skladateljsku spretnost i domišljatost.

Glazbom su se bavili gotovo svi. Glazbena pismenost, osim za profesionalne glazbenike, bila je obavezna i za svakog obrazovanog čovjeka.

PONOVNO ROĐENJE:

Renesansa je jedan od najljepših naziva za povijesna razdoblja jer znači ponovno rođenje. U renesansi se javlja svijest o vrijednosti svakog čovjeka. Započela je u Italiji.

SVJETOVNA GLAZBA:

Bila je popularna u renesansi, a pisali su je profesionalni glazbenici. Vedrog ugođaja, izvodila se na dvorovima i u građanskim kućama. Zbog preciznosti zapisivanja polifonih skladbi vrlo brzo se razvila notacija kojom se točno mogao bilježiti ritam. Slično današnjoj, renesansa notacija trajanje određuje crnim i bijelim notama. Razlika je u obliku nota.

CRKVENA GLAZBA:

Izvodi se tijekom bogoslužja i ima ozbiljan i svečan ugođaj. U crkvenoj glazbi, važnu su ulogu imali Orlando di Lasso i Gioovanni Pierluigi da Palestrina. Njihova glazba je pravi primjer crkvene glazbe.

# data[].attributes.attachment_link.title
Orlando Di Lasso-  Prophetiae Sibyllarum -   Sibylla Tiburtina- Roberto Festa -  ***Andrea Mantegna

# data[].attributes.body
17.  i prva polovina 18. st.
Barok je vrijeme naglog napretka znanosti. Povjerenje u ljudski razum i stalni napredak obilježilo je cijelo razdoblje. Život na europskim dvorovima postaje raskošan. Svaki vladar želio je imati što više dobrih glazbenika i upriličiti izvedbe što skupljih dvorskih opera i baleta. Bujnost ukrasa, snaga i dinamičnost, značajke su svih umjetnosti.

PROCVAT INSTRUMENTALNE GLAZBE:

Barok je razdoblje velikih glazbenih novosti. Najveća novost je prevlast instrumentalne glazbe nad vokalnom. Glasovima dodaju instrumentalnu pratnju kako bi oni zvučali što raskošnije. Važna je nova tonska građa - korištenje dura i mola. Razdoblje istraživanja mogućnosti instrumenata bilo je za skladatelje vrlo zanimljivo. Osobitu pozornost posvećuju gudačkim instrumentima, a najviše violini. Najpoznatiji graditelji glazbala su bili Stradivari i Guarneri.

BAROKNI KONTRASTI:

Barokni skladatelji, voljeli su se igrati zvukom, često koristeći kontraste kao da nižu različite plohe: u dinamici (f-p), u suprostavljanju solista i cijelog orkestra, u tempu, u nizanju homofonih i polifonih odlomaka.

VOKALNO - INSTRUMENTALNA GLAZBA:

Druga novost baroka je monodija - pjevanje jedne melodije uz akordnu pratnju čembala, orgulja ili orkestra. Monodija je najjednostavniji primjer homofonog sloga. Skladatelji su homofoniju koristili u većini baroknih glazbenih vrsta.

JOHANN SEBASTIAN BACH:

Jedan je od najvećih skladatelja svih vremena. Nema glazbenika koji nije svirao njegova djela: učenici i studenti obvezno uče Bachove skladbe tijekom glazbenog obrazovanja, a vrhunsko umjetnici često ih sviraju na koncertnim podijima. Bach je bio izvrstan orguljaš i čembalist. Većina njegovih skladbi napisane su u polifonom slogu. Bacha smatramo najvećim majstorom fuge.

# data[].attributes.attachment_link.title
Le Baroque: Bach, Handel, Telemann, Vivaldi

# data[].attributes.body
druga polovina 18. st.
Razdoblje klasicizma je vrijeme prosvjetiteljstva - želja za prosvjetljenjem i pobjedom nad neznanjem. Europski umjetnici ponovno otkrivaju ljepotu stare grčke i rimske kulture. Glazba se nije mogla osloniti na stare načine jer nisu bili zapisani. Ipak u glazbi se mogu zapaziti: jasnoća, jednostavnost izraza s malo ukrasa.

OPUS:

Opus ( lat. djelo ) je oznaka za redni broj nastanka skladbe nekog skladatelja. Jedna opus može sadržavati više skladbi. Oznaka op. se koristi od početka 18. st.

OZBILJNA I KOMIČNA OPERA:

Opere su u 18. st. bile popularna vrsta. Opera se obično pisala za bogatu aristokratsku publiku. Ozbiljna opera ( tal. opera siera ) opisuje mitološke liko i slavne događaje dok komična opera ( opera buffa ) svojim komičnim sadržajima nastoji nasmijati publiku.

JEDNOSTAVNOST I VEDRINA:

Gotovo niti jedna glazbena sastavnica u razdoblju klasicizma nije bila ista kao u baroku. Nastaju nove glazbene vrste: klasična sonata, simfonija i gudački kvartet. U skladbama se pojavljuje raznovrsnost tempa i pojavljivanje crescenda i decrescendo. Osnovna je značajka klasicizma vedrina i jednostavnost.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ludvig van Betoven (Beethoven) - Uvertira Egmont / Увертира Егмонт

# data[].attributes.body
19. st.
Na samom početku romantizma jedan je izum pokrenuo velike promjene u načinu života: parni stroj izazvao je industrijsku revoluciju. Istodobno jedna druga revolucija - francuska revolucija - promijenila je društveni poredak feudalizma u kapitalizam. Ovi veliki obrati postaju neiscrpno nadahnuće umjetnika.

INDIVIDUALIZAM:

Umjetnici romantizma i intelektualci bunili su se protiv uvriježenih i strogih pravila društvenog ponašanja. Željeli su slobodno govoriti o svojim osjećajima, doživljajima i svojem shvaćanju svijeta. Slobodni i nezavisni, skladatelji umjesto po narudžbi kao do tada, skladaju samo kad osjete nadahnuće i unutarnju potrebu za stvaranjem.

VLADAVINA OSJEĆAJA:

Snažne osjećaje romantičari su izražavali u glazbi pjevnim, dugim melodijama. Dramatski i lirski ulomci nizali su se jedan za drugim i stvarali dojam nestalnosti i nemira.

Kućno muziciranje bilo je tijekom romantizma uobičajeni dio društvenog života. U salonima građanskih kuća muzicirali su amateri i profesionalni glazbenici. Glazbeno obrazovanje bilo je obavezno.

VIRTUOZI:

U romantizmu glazba je postala dostupna svima, stoga je publika bila sve brojnija. Otvarale su se koncertne dvorane i operne kuće jer je glazba postala važan društveni događaj. Publika je obožavala virtuoze i stvarala od njih prave zvijezde te ih je pratila po turnejama.

# data[].attributes.body
Dvadeseto stoljeće obilježeno je ogromnim napretkom znanosti i tehnologije. Znanstvena otkrića utječu na poimanje svijeta i svakodnevni život. Ne težeći ljepoti već tražeći istinu o svijetu, umjetnici su stvarali glazbena dijela koja su publici često teška i šokantna.

JAZZ:

Jazz je prvi glazbeni stil nastao u Americi 20. st. Počeci jazza nalaze se u radnim i duhovnim pjesmama crnih robova koji su pjesmom izražavali svoje duboke osjećaje i nostalgiju za Afrikom. Jazz je slobodna, improvizirana glazba koja ujedinjuje značajke europske i afričke glazbe.

Značajke jazza su: improvizacija i varijacija, sinkopirani ritam i nova osjećajnost tonova.
ROCK:

Rock, najizražajniji stil zabavne glazbe druge polovine 20. stoljeća, nastao je u SAD-u. Obraćajući se najprije mladima, zaoštrio je različitost glazbenog ukusa produbivši tako generacijski jaz. Rock je postao više od glazbenog stila: to je način izražavanja i ponašanja, posebnog stila odijevanja i drugo. Uobičajeni rock sastav ima vokalnog solista, dvije ili tri električne gitare, bubnjeve i klavijature, a važan dio su i mikrofoni, pojačala i zvučnici. Osim što omogućavaju veliku glasnoću, važni su za stvaranje različitih zvukovnih boja i dojmova.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jazz | Louis Armstrong Returns to Europe

# data[].attributes.attachment_link.description
Louis Armstrong's triumphant return to Europe.