# data[].attributes.headline
Skjulte Danmarkshistorier: Richardt og Rasmine

# data[].attributes.subject
Skjulte Danmarkshistorier: Richardt og Rasmine

# data[].attributes.body
http://www.skjultedanmarkshistorier.dk/skaebner
1.
Richard fortæller om sin barndom hvor hans far - som var alkoholiker - solgte ham til de andre mænd på bodegaen. I dag kæmper han selv med hjemløshed, og sin traumatiske barndom. Her er uligheden tydelig, og man ser hvordan den sociale arv har påvirket ham.
Vi får også en historie fortalt omkring Rasmine, som er bosat på en fattiggård, og for at tjene penge er hun nødsaget til at sælge sig selv på gaden, for at få penge. Det var ulovligt at være prostitueret, men hun havde ikke andre muligheder for at tjene penge, så hun var nødsaget til at sælge sin krop, hvilket afspejler den sociale

2. Det er både Rasmine og Richardt som er undertrykt, og det er både samfundet og det miljø de lever i grundet det er ulovligt at sælge sin krop, men det er også den sociale arv, som for mange er svært at bryde ud af.

3. Da det er en dokumentar følger vi to personer som har været udsat og levet ca. det samme liv. Da man får en del sammenligner at vide omkring deres liv, hvor de har prøvet det samme og er blevet udsat for seksuelle overgreb.

4. Man kan sammenligne med bænke.
- Begge "historier" viser den sociale arv i form af vold
- Begge historier er risikovillige, og  begår forbrydelser

# data[].attributes.body
Teksten skildrer ulighed mellem mænd og kvinder. Kvinder var meget afhængige at at finde en mand, så de kunne føde nogle børn og tage sig af dem. Kvinderne havde meget dårlige muligheder for at forme deres eget liv uden en mand. Mens mændene var meget mindre afhængige af kvinderne, da de blot skulle arbejde. Emma og Antonie bliver undertrykt i teksten. De bliver undertrykt pga. deres alder og manglende mænd. Generelt handler teksten om kvindeundertrykkelse og kvindeidealet i 1887, da det ikke var normalt at være ugift dengang i den alder og kvinderne havde ingen chance for at forme deres eget liv hvis ikke de fandt en mand. Hvis man som Emma ikke var blevet gift og havde fået børn i en alder af 34 år, så påtog man sig roller som lærerinde, husbestyrerinde og sygeplejerske.

Vi har valgt at sammenligne teksten med...
Skam, hævnporno, kvinders udfordringer i dag:
Lighederne ved disse to tekster er kvindeundertrykkelse. I teksterne undertrykkes kvinderne på to vidt forskellige måder. I den sidste balkjole, er der nemlig meget fokus på at man i en tidlig alder skal finde en mand og stifte sin egen familie, og hvis dette ikke sker, må man blot finde et job og fokusere på dette. Men når vi kigger på skam, hævnporno, kvinders udfordringer i dag, kan vi se at det er blevet meget anderledes hvordan vi ser på kvindeundertrykkelse i dag. I dag bliver kvinder nemlig undertrykt i forhold til deres påklædning, deres seksualitet og de bliver også undertrykt på arbejdsmarkedet.
Vi kan i hvert fald se at kvindesynet har ændret sig rigtig meget fra dengang til i dag.

# data[].attributes.headline
To artikler om kvinders udfordringer i dag + hævnporno + SKAM

# data[].attributes.subject
To artikler om kvinders udfordringer i dag + hævnporno + SKAM

# data[].attributes.body
https://pov.international/haevnporno-debattens-offerhistorier-holder-skam-ved-lige/

https://www.alt.dk/artikler/kvinfo-her-er-de-tre-storste-udfordringer-for-danske-kvinder-i-dag

# data[].attributes.headline
Martin Andersen Nexø: Pelle Erobreren – Den store kamp (uddrag)

# data[].attributes.subject
Martin Andersen Nexø: Pelle Erobreren – Den store kamp (uddrag)

# data[].attributes.body
Det er tydeligt at se i filmen ”bænken”, at der er tale om social ulighed. Personerne i filmen har ikke et særlig stort rådighedsbeløb, og bor generelt ikke i et særligt godt miljø. De kan ikke rigtig få en hverdag til at komme op og stå, og især alkoholikerne i filmen falder tilbage til meget dårlige vaner. De sidder nærmest hele dagen langt på de samme bænke, som ligesom er et synonym på at være alkoholiker/hjemløs. Kvinden i filmen har egentlig et normalt job, men grundet vold i forholdet forlader hun hendes mand. Hun flytter ud til det billige område, hvor det ikke er rart at bo. Især for drengen er området ikke specielt godt at bo i. Hovedpersonen Kaj bor i en lejelighed, som nærmest er sundhedsskadelig at bo i. Folkene i filmen er ikke noget man ser i rigtige mange Danskeres dagligdag.  Derfor er den sociale ulighed også meget tydelig.

Hvordan skildrer jeres tekst/film/dokumentar temaet social ulighed?

Bænken foregår i nutiden måske 10 år tilbage. Den sociale ulighed bliver vist i den høje og den lave sociale klasse. De personer man hovedsageligt følger er i den lave sociale klasse.

Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?

Den lave klasse i samfundet. Folk der har mere magt og penge. F.eks. Når Kaj ødelægger en have bliver det trukket fra hans løn og hvis han ikke siger undskyld kan han ikke arbejde der længere.

Hvilke virkemidler bliver der anvendt til at vise undertrykkelsen?

Bænken er en melodrama, grundet mængden af pathos brugt, der bliver brugt nærbilleder til at vise det.

Der bliver også brugt fugleperspektiv for at se hvilken stilling de forskellige personer har i filmen.

Sammenlign jeres "tekst" med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af social ulighed?

Lønningsdag:

En lighed er lidt at de højere stillede har magten over hvad de lavest stillede får. Kaj ødelægger noget og skal betale igennem hans løn. I novellen lønningsdag er det lidt mere ekstremt efter som ejeren selv faktisk bestemmer om han hellere vil spille pengene væk end at give sine arbejdere løn.

# data[].attributes.body
Klaus Rifbjerg: Det er blevet os pålagt

Det er blevet os pålagt
af statistikken
i et gennemsnitsliv
at åbne et meget stort antal
døre, konservesdåser,
punge, tegnebøger, chek-konti,
at lukke et meget stort antal
samme
undtagen konservesdåser
at køre med sporvogne
biler, cykler, S-tog
at slide sko
smøre rugbrød
spille bordtennis
gabe
at føle mæthed
en stadig
statistisk mæthed i mellemgulvet
gulvet
mellem kvalmen og opkastet.

Det er blevet os pålagt
at fjerne den tilfældige sult
den er en fiktion
forventningen
en fiktion.
Man har for travlt med at åbne
døre.
Tanken om de gange man skal
gå over gaden i fodgængerfelter
uden for fodgængerfelter
ved stoplys
i kryds med levende
betjent eller
automatisk betjent
stopskilt
foranstalter gastrointestinale
forstyrrelser i form af
mæthed
manglende sultfornemmelser
profus syresekretion i
mavesækken.

Det er blevet os pålagt
ved omfattende viden om
det menneskelige liv
at vi skal dø
af færdselsulykker
hjertelammelse
forkalkning
cancer
cancer
samt af en række andre sygdomme
der er for specielle til at dø af
rent statistisk.

Men på et tidspunkt
i rækken af døråbninger
er det passende at sætte
slæverne
ud for den bestemte årsag
og æde sin tildelte død
som man hele sit liv har været
mæt af.

Hvordan skildrer jeres tekst/film/dokumentar temaet social ulighed?
Social ulighed er ikke direkte skildret i dette digt, ikke på den måde vi måske ville definere det. I stedet skildrer den hvordan samfundet i 60’erne udelukkende har fokus på de materialistiske ting og den materialistiske rigdom.
På den måde er der også tale om social ulighed i digtet, da det ikke var alle i samfundet, som havde de samme muligheder for at leve de materialistiske liv, som blev pålagt samfundet og tidsperioden.

Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?
I digtet er det folket som er undertrykt af de materialistiske værdier, som præger samfundet, samt de rutiner som befolkningen er underlagt af, og ikke kan undslippe. I digtet er det især fornemmelsen af “fremmedgørelsen” som præger læseren. Læseren indser, at når mennesker forgriber sig om uendelig frihed, må man indse at man alligevel ikke er fri, da man er bundet af de rutiner man lever efter, og når man indser det, så bliver man fremmedgjort overfor sig selv.

Hvilke virkemidler bliver der anvendt til at vise undertrykkelsen?
Skildringen her af Klaus Rifbjerg er et digt, men det er ikke et klassisk digt, i den forstand man plejer at genkende et digt på. Det hverken rimer eller er opsat i bestemt antal strofer for hvert vers. Digtet er utraditionelt, og bærer meget præg af Klaus Rifbjergs skrivestil samt hans afgørende rolle i litteraturen. Hans stil er meget konkret og realistisk, han bruger ingen fine og komplicerede termer for at pakke hans budskab ind. Digtet er især også præget af de opbremsninger han bruger, som understreger konfrontationsmodernismen i digtet.

Sammenlign jeres "tekst" med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af social ulighed? Skriv få centrale stikord og korte sætninger - punchlines!

Digtet vælger jeg at sammenligne med Henrik  Pontoppidans "Ane-Mette", da de to verdner skildret i de her to tekster er så vidt forskellige.
Klaus Rifbjergs digt handler om alle de ting de har og har for mange af, mens de i "Ane-Mette" har ingen ting, og mister den eneste ting af værdi for dem, nemlig lille Ane-Mettes grav.

# data[].attributes.headline
Artikel: Fagbossen vil have de fattige med til festen: Lizette Risgaard vil have skovlen under den stigende ulighed

# data[].attributes.subject
Artikel: Fagbossen vil have de fattige med til festen: Lizette Risgaard vil have skovlen under den stigende ulighed

# data[].attributes.body
https://amtsavisen.dk/artikel/fagbossen-vil-have-de-fattige-med-til-festen-lizette-risgaard-vil-have-skovlen-under-den-stigende-ulighed-2019-1-20(5)

# data[].attributes.headline
Knud Romer: Den som blinker er bange for døden (2006)

# data[].attributes.subject
Knud Romer: Den som blinker er bange for døden (2006)

# data[].attributes.body
I “Den som blinker er bange for døden” bliver ulighed vist på den måde at Knud Romer og hans familie kommer fra Tyskland, og er flyttet til Danmark. De har bosat sig i Nykøbing Falster, hvor de ikke bliver inkluderet i fællesskabet. Deres familie bliver ydmyget, undertrykt og Knud bliver mobbet af de andre børn i hans klasse, fordi de er tyskere. Beboerne i Nykøbing Falster har mange fordomme om Knuds familie, hvilket gør det meget svært for dem at indgå i sammenholdet i byen. Danskerne så meget ned på tyskerne efter 2. verdenskrig. De blev ikke behandlet med respekt, men derimod gjort nar af.

Forfatteren Knud Romer gør meget brug af metaforer og billedsprog for at vise undertrykkelsen. Derudover bliver der brugt mange detaljer og beskrivelser til at gøre opmærksom på undertrykkelsen. F.eks. er der en episode, hvor Knud og hans mor står i bageren, og folk hele tiden går foran, og ekspedienten taler meget flabet til dem. Han er god til at være beskrivende i sit sprog, og uligheden kommer meget tydeligt til udtryk.

Den ulighed, der bliver beskrevet i Knud Romers bog “Den som blinker er bange for døden”, er meget anderledes i forhold til det stereotypiske ulighed, som framgår i filmen “Bænken”. Her handler det om den lave sociale klasse og deres hverdags udfordringer med arbejde og alkohol, hvorimod i Knud Romers bog handler uligheden om undertrykkelse af tyskere i Danmark.

# data[].attributes.headline
Martin Andersen Nexø: Pelle Erobreren – Den store kamp (uddrag)

# data[].attributes.subject
Martin Andersen Nexø: Pelle Erobreren – Den store kamp (uddrag)

# data[].attributes.body
✪ Den store kamp er et uddrag af romanen ''Pelle Erobreren.'' Pelle er fra Bornholm, men flytter til Christianshavn i København. Han falder hurtigt godt i med storbylivet, men der er noget der fascinerer ham. Det som fascinerer ham er sammenholdet der er mellem de københavnske arbejdere. Det er noget han ikke har oplevet før på Bornholm.
✪ Uddraget viser den sociale ulighed imellem arbejdere fra København og Bornholm. Pelle Erobreren får arbejde hos hofskomager Meyer og han kommer ind i en fagforening trods arbejdsgiverens forbud.
✪ Uddraget sætter især fokus på de hårde arbejdsforhold på Bornholm, som ikke er i spil i København, da sammenholdet er så godt mellem arbejderne og Pelle.
De virkemidler der er anvendt er f.eks. det med at fagforeninger ikke var udbredt dengang og dermed var det svært som arbejder at klage.
✪ Sammenhold gjorde arbejderne stærkere og det gjorde det muligt for dem sammen at gøre oprør mod dårlige arbejdsforhold og ulighed.
✪ De forskelle der fremgår i uddraget er uligheden mellem arbejderne i København og på Bornholm.
✪ De ligheder der fremgår er at arbejdsgiverne ikke anså at arbejderne var del af en fagforening både i København og på Bornholm.
✪ Jeg har valgt at sammenligne med Martin Andersen Nexø: Lønningsdag

De forskelle der er mellem de to øvrige tekster er at værkejeren i Lønningsdag bruger arbejdernes løn i byen, hvor i Pelle Erobreren der får de deres løn, men på Bornholm har de virkelig dårlige arbejdsforhold.
✪ De ligheder der er mellem de to øvrige tekster er at de ansatte i Lønningsdag har dårlige arbejdsforhold og på Bornholm i Pelle erobreren også er vildt dårligt sammenhold og arbejdsvilkår.

# data[].attributes.headline
H.C Andersen, Den lille pige med svovlstikkerne

# data[].attributes.subject
H.C Andersen, Den lille pige med svovlstikkerne

# data[].attributes.body
1. Den lille pige tør ikke at gå hjem, for hun har ikke tjent nogle penge. I stedet vandrer hun rundt på gaden uden sko i laset tøj, selvom det er frost grader udenfor. De andre mennesker der er vil ikke købe af hende og undgår hende. Hun begynder at tænde tændstikkerne, og hver gang forestiller hun sig at hun fejrer jul, ligesom så mange andre gør. Hun drømmer om at få noget som er helt normalt for de andre.

2. Den lille pige er undertrykt, og hun har ikke noget hjælp at hente fra samfundet, fordi så længe de har hvad de selv har brug for er de ligeglade med andre.

3.  Man kan tydeligt se modsætningerne, imellem fattig og rig. Svovlstikkerne symboliserer alt det hun ikke har, og hver gang den er tændt forestiller hun sig at det f.eks. er en pejs.

4. Sammenligning:
Man kan sammenligne denne historie med dokumentaren "En syg forskel". Her kan man også tydeligt se at afhængigt af hvor du bor, er der stor forskel på din velstand. Dem fra de fattige områder dør også tidligere, og deres børn har meget dårligere kår.
Den kan også sammenlignes med novellen "Nørreport". Her ser man også hvordan dem som er bedre stillet ikke vil give deres penge til nogen der trænger, selvom de har nok. Istedet lader de dem side og lide.

# data[].attributes.body
1. Hvordan skildrer jeres tekst/film/dokumentar temaet social ulighed?
Teksten skildrer ulighed, da den viser forholdene mellem en fattig, hjemløs dreng, og tilfældige passerende, der lever et liv i høj middelklasse, og som ikke skænker den fattige dreng en tanke. Tanden symboliserer også drengen, som er “tabt i samfundet”.

2. Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?
Drengen er undertrykt i novellen, da han er den "socialt udsatte". For ham er det samfundet, der undertrykker ham og han føler sig ligegyldig for samfundet.

3. Hvilke virkemidler bliver der anvendt til at vise undertrykkelsen?
Symbolik bliver brugt i novellen, herunder tanden, som symbolisere hans status i samfundet.

4. Sammenlign jeres "tekst" med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af social ulighed?
Novellen kan sammenlignes med novellen "Den lille pige med svovlstikkerne", da der igen fra samfundets side ses ned på de fattige, og de ses som ubetydelige og endda frastødende personer. Udover det kan novellen også sammenlignes med filmen "Bænken", da der også der ses en tydelig forskel på de forskellige samfundsklasser. I filmen ses der også ned på den lavt rangerede sociale klasse.

# data[].attributes.body
Constance Ring er en beskrivelse af Amalie Skram eget forsøg på at komme ud af et ægteskab som kvinde. Teksten beretter om hvordan kirken ønskede at kvinder skulle opføre sig, og hvordan det vigtigste for en kvinde er gøre som ens ægtefælle siger man skal opføre sig.

Constance Ring var en del af den store kritik mod kønsroller og kirke, som Georg Brandes igangsatte d. 3 november 1871. Teksten har til sinde at kritisere kirken, og stille spørgsmåltegn ved hvorfor vi sætter vores lid til deres ord.

Constance Ring kan perspektiveres til "Den sidste balkjole". Den sidste balkjoles omhandler et søskende par, hvor den ene af pigerne har sin sidste mulighed for at blive gift før hun bliver for gammel og chancen er fortabt. Den viser kønsrollerne på en meget realistisk måde, og hvordan kvinder er pålagt helst at skulle gifte sig når de er unge, imens det er accepteret for mænd at gifte sig selv når de er ældre.

# data[].attributes.headline
Artikel: Fagbossen vil have de fattige med til festen: Lizette Risgaard vil have skovlen under den stigende ulighed 

# data[].attributes.subject
Artikel: Fagbossen vil have de fattige med til festen: Lizette Risgaard vil have skovlen under den stigende ulighed 

# data[].attributes.body
https://amtsavisen.dk/artikel/fagbossen-vil-have-de-fattige-med-til-festen-lizette-risgaard-vil-have-skovlen-under-den-stigende-ulighed-2019-1-20(5)

Emil s og Mathias J

I modsætning til de andre tekster, belyser denne tekst en meget aktuel og virkelighedsnær beskrivelse af hvordan det er i dagens Danmark. Lizette Risgaard baserer hendes udtalelser på undersøgelser og tal. Hun taler for dem som har det svært, og mener at uligheden er alt for høj. Et af de primære problemer der får meget opmærksom er, at de rige bliver rigere og de fattige bliver fattigere. Selvom vi er i et af de mest lige land, mener hun at vi er ved at falde bagud fordi vi har fundet os for godt tilpas i Danmarks nutidige situation, istedet for at prøve at gøre Danmark endnu mere lige. Ifølge Lizette Risgaard er ulighedsstoppet essentielt for at Danmark kan blive det bedst mulige land hvor alle har en god chance for at opnå hvad de gerne vil. Vi kan perspektivere til den lille pige med svovlstikkerne, da det handler om bunden af samfundet som ikke har mulighed for at komme op, selvom hun er omgivet af folk som bestemt ikke mangler noget, som stadig ikke hjælper hende.

# data[].attributes.headline
Skam, hævnporno, kvinders udfordringer i dag

# data[].attributes.subject
Skam, hævnporno, kvinders udfordringer i dag

# data[].attributes.body
Her er fokus på kvindernes undertrykkelse bl.a. i form af lønforskel, hævnporno, stereotyper, 🤬-shaming etc..

I Skam ses det bl.a., at Noora undertrykkes ift. hævnporno. Hun vælger dog selv at tage kampen op med det, og det er tydeligt i serien, at pigerne er selvstændige og uperfekte, hvilket skal være med til at give et realistisk billede af ungdommen og valg. Hævnporno anvendes her som  trussel, men Noora formår at vende det om og sætte fyren på plads.

Artiklerne drejer sig meget om;
- Generelt en norm om, at seksualitet er skamfuldt grundet mediedækningen af hævnporno
- Er den egentlig sympatiske dækning af hævnporno positiv for ofrene? Eller er den med til at skabe mere skam over seksualitet?
- Kampen om synet på, hvordan kvinder skal opføre sig og klæde sig
- Et meget kønsopdelt arbejdsmarked
- Kvinder tjener generelt mindre end mænd med samme uddannelsesniveau (stor lønforskel)

Skildring af social ulighed ift. andre tekster:
I disse tekster ses uligheden klart at ligge mellem mænd og kvinder, hvor det fx i "En syg forskel" skildres mellem beboelsesområde og helbred, og i "Den lille pige med svovlstikkerne" skildres fx mellem rig og fattig.

# data[].attributes.body
Man kan se den sociale ulighed i lønningsdag i at arbejderne er ansat under nogle dårlige forhold, arbejderne får ikke deres løn på lønningsdagen da værkejeren vælger at bruge deres løn i byen i stedet og dengang kunne man ikke afhænge af en fagforening.

2. Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?
I teksten er det arbejderne der bliver undertrykt af værkejeren.

3. Hvilke virkemidler bliver der anvendt til at vise undertrykkelsen?
Nogle af de ting som viser undertrykkelse er at arbejderne ikke får den løn som de skal have. Cheferne bliver ved med at udskyde lønnen så

4. Sammenlign jeres "tekst" med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af social ulighed?
Pigen med svovlstikkerne, da de begge arbejder hårdt men ender med ikke at få nogle penge for det.

# data[].attributes.body
Hvordan skildrer jeres tekst/film/dokumentar temaet social ulighed?

Jan Sommergaard’s ”polterabend” fokusere på en angiveligt ’fattig’ gruppe unge mænd som fejre deres vens poleraben. Gennem deres tur bliver de iagtaget af forfatteren som manifistere sig i forskellige ”snobbede personer” som ser ned på de unges mænd simple festligheder.

Hvem er undertrykt, og hvad er det, der undertrykker personen?

I novellen er der ikke nødvendigvis nogen undertrykt person, hvis vi ser bort fra den snart gifte mand som jo bliver drillet som virke af polterabenden. Dog bliver der fokuseret på forskellen mellem samfundets sociale klasser og fremførelsen af de personer som kommer fra lavere ringe i forhold til de bedre stillede. Heri ses der forholdsvis meget ned på hovedkarakterene i novellen som opføre sig vildt og tosset i det offentlige.

Hvilke virkemidler bliver der anvendt til at vise undertrykkelsen?

Karakterernes overflødige brug af alkohol er et stort omdrejningspunkt for novellen. De unge mænd drikker øl og sprit mens finere personer som manden på restauranten drikker vin og spiser laks.

Sammenlign jeres "tekst" med 1-2 af de øvrige tekster - hvilke forskelle/ligheder er der i skildringen af social ulighed? Skriv få centrale stikord og korte sætninger - punchlines!

En syg forskel
Filmen en syg forskel arbejder på mange måder med samme forskel mellem rig og fattig som Sonnergaards "polteraben". Specielt på madvaner og opførsel kan man se nogle af de samme værdier mellem de fattige og de rige i de to materialer.

# data[].attributes.body
Aalborg Øst og Hasseris.

Aalborg Øst er den fattige del af Aalborg. De fleste har ikke noget job, og lever derfor på overførselsindkomster. Vi får fortalt at der er en sammenhæng mellem at være fattig og dertil have nogle sygdomme og skavanker. Dem fra Aalborg Øst har ikke råd til at leve et sundt liv, og må derfor nøjes med de billigere alternativer.

På den anden side har vi Hasseris, der ligger i den vestlige del af Aalborg og er en komplet modsætning til Aalborg Øst. Folk har et job og en god økonomi, og har modsat de "fattige" fra Aalborg Øst ikke nær så mange sygdomme og skavanker, da de grundet deres økonomiske situation lever et sundt liv. Folk fra Hasseris lever i gennemsnit 13 år mere end folk fra Aalborg Øst. De har en meget større disponibel indkomst, og man kan sige at de generelt set bare har et bedre liv.

Så på trods af den korte distance mellem områderne, så er der en væsentlig forskel på om du bor og lever på den ene eller anden side i Aalborg. Så dokumentaren om de to områder i Aalborg viser meget godt, forskellen der er mellem folk i Danmark, og at man ofte kan spore ens problemer tilbage til ens indkomst.

Man kan sammenligne den med "Den lille pige med svovlstikkerne" da der også skildres mellem rig og fattig, og derudover kan man også sammenligne den med den omkring hævnporno og Skam, da man i den sammenligner mænd og kvinder med hinanden, hvor man i denne sammenligner bopælsområde.

I dokumentaren, en syg forskel, viser det at alle ikke har det lige godt. Folket i det østlige Aalborg lever mændene i gennemsnit 16 og kvinderne gennemsnitlig 13 år kortere end i Hasseris, der er et velhaverkvarter i det vestlige Aalborg. Det skyldes blandt andet at de fattige i Aalborg øst, ikke har råd til sundere mad. De tager bare det billigste og så bliver der ikke taget hensyn til om der for eksempel er mere fedt i det kød de tager, end det der ligger lige ved siden af, hvor fedtindholdet er lavere. De har heller ikke råd til deres medicin, så de bliver heller ikke raskere lige så hurtigt. De er som regel heller ikke en del af arbejdsmarkedet, igen, pga. deres helbred, så de har ikke mulighed for at kunne rette op på det. Mange gange har de ingen eller meget lav uddannelse, så dem der har haft et job, er måske førtidspensioneret håndværkere pga. deres krop er slidt op, og dermed ikke kan dyrke lige så meget motion, hvor dem i det vestlige Aalborg, er højere akademisk uddannet og hyppigst har kontorarbejde ell. Alt dette er sociale uligheder i et land, hvor uligheden ellers er en af de laveste i verdenen. Uligheden bliver større og det er noget vi må indse.

# data[].attributes.body
Hårde forhold for arbejds folket i USA.
Det fattige folks arbejde var som at gå i krig når du gik på arbejde.
Hårdt arbejde for få penge
Arbejderne er undertrykt
Strejke
Arbejdsgiveren, samfundet og den økonomiske krise der undertrykker dem
De virkemidler der bliver anvendt er præcise beskrivelser af en troværdig kilde - Johannes V. Jensen som selv oplevede det.
"Det der var sandt, det der slog var, at Vilkaarene i New York altsaa er saa bitterlig haarde, at Arbejderen maa gaa til sin Gerning som en Soldat til et Slag".
Martin Andersen Nexø: Lønningsdag
Omhandler om samme situation med dårlige forhold i den tidsperiode herunder strejke, dårlige arbejdsforhold og undertrykkelse.
Johannes med et objektivt syn på situationen, hvor Martin Nexø var en slags talsmand for arbejderne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nina Boesen
Det entydige fokus på ofrene i debatten om hævnporno er med til at fastholde ideen om seksualitet som noget skamfuldt. Nedenunder det hele ulmer desuden en generationskamp, siger Nina Boesen, kandidat i pædagogisk sociologi fra Aarhus Universitet, hvis speciale om hævnporno i medierne udkom tidligere i år.

Fænomenet hævnporno har været heftigt debatteret de sidste par år, og det altdominerende fokus har været på de unge piger. Det overordnede budskab synes klart: Vi bør være yderst bekymrede og i langt højere grad gribe ind overfor unges tilsyneladende amoralske og skødesløse håndtering af seksualitet og privatliv på nettet.

Hævnporno er bestemt et reelt problem, men måden, fænomenet er blevet italesat på i offentligheden, er også problematisk. Det store fokus på ofrene og de mange personlige beretninger om hævnpornoens psykologiske konsekvenser kan nemlig være med til at skabe frygt hos de unge (piger) og fastholde en norm om seksualitet som noget skamfuldt.

Det er én af konklusionerne i mit speciale, hvor jeg har set nærmere på mediedækningen af hævnporno gennem de seneste år, og her tegner sig et billede af, at den enorme medieopmærksomhed på netop hævnporno ikke alene skyldes emnet i sig selv.

Så længe vi holder fast i en forståelse af seksualitet, hvor denne er forbundet med skam risikerer vi at understøtte hævnpornoens skadelige effekt på ofrene - stik imod alle vores gode intentioner

Opmærksomheden skyldes også det forhold, at debatten om hævnporno er en perfekt anledning til både at tage en bredere diskussion om seksuelle normer og til at tage den underliggende magtkamp der ligger latent i samfundet mellem yngre og de ældre generationer.
Offerfortællinger holder den seksuelle skam ved lige
Hvorvidt sexting - altså deling af billeder eller tekst med seksuelt indhold - i sig selv er et problem, eller om det alene er videredelingen uden samtykke, der er problemet, har været bredt diskuteret.

Blandt dem, der argumenterer for det sidste, hersker typisk en forståelse af, at seksualitet og nøgenhed ikke i sig selv er hverken skamfuldt eller problematisk. Det synspunkt udfordres dog af den større mediefortælling om hævnporno, for her er fokus typisk på det (kvindelige) offe, hvilket understøtter en gammeldags forestilling om seksualiteten som skamfuld i sig selv.

Billedet af de unge piger som ofre bliver i medierne holdt ved lige gennem detaljerede beskrivelser af hævnpornoens negative psykologiske konsekvenser. Ofte inddrages desuden navngivne ofre, der fortæller om, hvordan deres liv er blevet ødelagt, om at de frygter for deres fremtid, at de har overvejet selvmord og lignende skrækscenarier.

Dermed kommer mediehistorier om hævnporno ikke alene til at fremstå som skræmmebilleder på de risici, der er forbundet med at man som ung pige deler nøgenbilleder af sig selv. Historierne skaber også en forventning om, at man som (stadig kvindeligt) offer for hævnporno nødvendigvis må være traumatiseret i én eller anden grad. På denne måde bliver offerpositionen den naturlige og den samfundet forventer.

Min pointe er ikke at fratage ofre for hævnporno deres oplevelse af at være blevet krænket på nogen måde. Men at minde om, at de psykologiske konsekvenser, der automatisk forbindes med hævnporno i medierne, ikke er selvfølgelige eller nødvendigvis entydige.

Mediepanik som den, vi har set omkring hævnporno i de senere år, tjener imidlertid også det formål, at bidrage til opretholdelsen af magtbalancen til fordel for de ældre generationer ved at devaluere de unges moral og deres måde at bruge nye teknologier på

De er kun selvfølgelige i et samfund, hvor seksualitet i sig selv er forbundet med skam. For kun i en sådan kontekst kan nøgenbilleder automatisk fremprovokere skam - og dermed benyttes som magtmiddel. Med andre ord: Så længe vi holder fast i denne forståelse af seksualitet, risikerer vi faktisk at understøtte hævnpornoens skadelige effekt på ofrene - stik imod alle vores gode intentioner.
Hævnporno som anledning til en generationskamp
Når hævnporno har fået så meget opmærksomhed, skyldes det ikke kun problemet i sig selv. Det skyldes også i høj grad som nævnt, at emnet fungerer som belejlig katalysator for en allerede eksisterende magtkamp imellem generationerne. Og dét midt i en tid, hvor seksuelle normer er til forhandling, samtidig med at teknologien er i rivende udvikling.

Indenfor mediesociologien taler man om en særlig type nyhedsdækning kaldet " mediepanik" - en term opfundet af medieforskeren Kirsten Drotner. Begrebet dækker over en særlig type nyhedshistorier, der rettes mod unge menneskers og deres brug af nye teknologier, men som i bund og grund handler om magtfordelingen mellem unge og ældre og kampen om hvem, der skal definere normerne - typisk de normer, der relaterer til vold og sex.

Mediedækningen af hævnporno kan i høj grad beskrives som et eksempel på en sådan mediepanik. De fleste unge besidder i dag betydeige teknologiske kompetencer, og i takt med at disse har en stigende betydning i moderne samfund, forbedres ungdommens sociale position på bekostning af de ældre generationers.

Frivillig produktion og deling af billeder og videoer med seksuelt indhold udfordrer grundlæggende den traditionelle forståelse af seksualitet og nøgenhed som noget skamfuldt, der skal garderes og beskyttes, og dette er sandsynligvis en væsentlig grund til den store mediedækning

Mediepanik som den, vi har set omkring hævnporno i de senere år, tjener imidlertid også det formål, at bidrage til opretholdelsen af magtbalancen til fordel for de ældre generationer ved at devaluere de unges moral og deres måde at bruge nye teknologier på.
Kampen om de seksuelle normer
Kampen om normerne udspringer af en fornemmelse hos den ældre generation af, at de klassiske normer omkring vold og sex i én eller anden udstrækning er truede og det er netop dén fornemmelse, fænomener som sexting pirker til.

Frivillig produktion og deling af billeder og videoer med seksuelt indhold - som typisk ligger til grund for hævnporno - udfordrer grundlæggende den traditionelle forståelse af seksualitet og nøgenhed som noget skamfuldt, der skal garderes og beskyttes, og dette er sandsynligvis en væsentlig grund til den store mediedækning.

På den baggrund kan man stille spørgsmålstegn ved, hvorvidt den ellers sympatiske dækning af ofre for hævnporno i medierne egentlig er hensigtsmæssig.

Hvad står tilbage hos de unge piger, der eksponeres for dette mediebillede, når computeren slukkes?

Lysten til at håndhæve deres principielle ret til at dele nøgenbilleder med dem, de har lyst til?

Eller alle de risici, som forbindes hermed og som italesættes af let relaterbare unge kvinder, der har oplevet dem på egen krop?

Hvis det sidste er tilfældet, risikerer mediepanikken omkring hævnporno at bidrage til opretholdelse af netop de normer omkring seksualitet, der udgør problemets rod.
Foto: Ka-Ho Pang, Flickr CC under licens

Nina Boesen

# data[].attributes.attachment_link.title
Nina Boesen: Skrækhistorier om hævnporno nærer den seksuelle skam * POV

# data[].attributes.attachment_link.description
Fænomenet hævnporno har været heftigt debatteret de sidste par år, og det altdominerende fokus har været på de unge piger. Det overordnede budskab synes