# data[].attributes.body
upload

link

search_web

camera

more_horiz
OPSLAG

# data[].attributes.body
Morten | News Podcasts and the Opportunities for Publishers

1.     Nyhedspodcasts er underrepræsenteret i forhold til brugen af dem. Ifølge Apples kategoriseringer fylder nyhedspodcasts kun 6 % af det samlede udbud af podcasts, mens de udgør omkring en femtedel af det samlede forbrug af podcasts. Det kan derfor antages, at der er et potentiale for flere nyhedspodcasts.

2.     Podcasts har især fanget et ungt publikum, og lyttemønstret er radikalt anderledes end på det traditionelle radiomedie. I USA lytter over halvdelen af de 18- til 34-årige til podcasts hver måned. Det betyder, at der er størst potentiale hos den yngre del af befolkningen, hvor forbruget er stort.

3.     Podcast-markedet er midt i en professionaliseringsfase, som betyder, at store spillere er begyndt at sætte sig tungt på markedet, hvilket vil gøre det sværere for nye spillere – særligt enkeltpersoner – at træde ind på markedet. Lytternes krav til både lydkvalitet og indhold er steget, og derfor skal podcasts produceres professionelt eller tilbyde unikt indhold, hvis de skal få succes i fremtidens podcastudbud.

# data[].attributes.body
David Rousing: Printmediernes katastrofale brug af podcast. I rapportten fremgår det at et medie som "The Guardian", har en aldersforskydning på 20 år imellem dem, der læser avisen "The Guardian", og dem som hører deres podcasts. Samtidigt er der en afgørende forskel på hvordan aviser og så TV/radiostationer bruger podcast mediet på. Aviserne bruger generelt deres podcast som supplement til artiklerne og deres eksisterende læsere, mens TV/Radiostationerne bruger dem til at få et yngre publikum i tale. Den væsentlige pointe her er, at Aviserne misser en utrolig vigtig mulighed for at kultivere et nyt publikum til deres medie. Det vil sige, at de ikke bruger det nye format til at skabe en ny trafik, men derimod som en bro til allerede eksisterende abonnenter.

# data[].attributes.body
(det var Rikke der skrev )

# data[].attributes.body
95 % af Sveriges befolkning ejer en smartphone og 35% har lyttet til podcasts for nylig. Dvs der er et stort potentielt marked her. 62% lytter til radio hver dag (i 2017 ihvertfald) - Disse lyttere vil man naturligvis gerne bejle til i podcast-regi og ikke kun i forhold til at streame broadcastprogrammer, men gerne til de originalt producerede podcasts.

# data[].attributes.body
I rapporten nævnes Sverige , som er et stort radioland. Sveriges Radio bliver ihvertfald rigtig tit brugt som sammenligningsgrundlag i radiobranchen på hvordan man succesfuldt løfter radiomediet (det står ikke i rapporten, men er min erfaring ifht at arbejde med radio og have været til en del workshops med folk fra Sveriges Radio) )

# data[].attributes.body
Rikke Egholm: Podcast er stadig i sin startfase og man har endnu ikke helt, især i de etablerede radiokredse, fundet ud af hvad mediet rigtig kan, i følge rapporten. De der laver podcast, som deres oprindelige produkt, har nemmere ved at definere hvad det er og kan bruges til. Men de større mediehuse har også erfaret at lytterne ikke nødvendigvis vælger deres podcasts udfra hvilket mediehus de " normalt" hører til, men nærmere efter emne. Ifølge rapportener det svært at ramme den lidt ældre målgruppe, som vælger det traditionelle radiomedie, muligvis som stream, men ikke så meget de originalt producerede podcasts. Hvordan kan man servere den gode podcast-historie for en bredere lytterskare? Musikken bør være mere eksisterende i podcast, da det vil kunne udvide målgruppen. Der bør arbejdes meget mere i samarbejde med musikerne , så man får lavet ordentlige rettighedsaftaler. Da podcast er så forskelligt et medie fra broadcastradio skal systemet ifht ophavsrettigheder tænkes helt anderledes her.

# data[].attributes.body
David Rousing. Tal-potentiale: Sverige som vi ofte sammenligner os med, har nogle interessante tal. Rapportten påpeger at 93 procent af befolkningen har en smartphone. Det vil sige 93 procent har et apparat, der er et eller to tryk fra en podcast. 35 procent benytter sig af podcast. Altså et potentielt marked på 58 procent, der bare venter på den rigtige historie. Det svarer at 93 procent af befolkningen allerede har et TV, man skal blot have dem at skifte kanal. Tilgængeligheden er der i forvejen. Det må få enhver sælger til at savle. Tænker at de tal må være nogenlunde tilsvarende i Danmark.

# data[].attributes.body
Podcast tilbyder helt nye muligheder - ikke bare til journalister og andre mediefolk, men alle mennesker, der med podcast kan løfte deres egen livsfortælling til et helt nyt niveau.

# data[].attributes.body
Podcasts er svære at få folk til at betale for og det er svært at få annoncører til at støtte, men flere store medier som New York Times og Politikken i Danmark, har valgt at satse på podcasts. De vælger at se dem som et "udstillingsvindue" for deres journalistik som de håber kan tiltrække nye læsere( og abonementer) til deres forretning. Politikken har fx valgt at lade alle deres daglige podcasts være gratis i 2 dage og have faste ugedage hvor de altid er gratis.

# data[].attributes.body
David Rousing: Lyttere ikke længere defineret via medie, men program. Rapporten beskæftiger sig blandt andet med forholdet mellem radio og podcast. Et forhold som i dets spæde start blev set som et modsætningsforhold. Sådan har det vist sig ikke at være. Flere medier har brugt radioformatet, som en succesfuld affyringsrampe til at videreudvikle podcast-formatet. Der nævnes blandt andet Sveriges Radio og deres programserie P3 dokumentar. Det interessante er her, at programmet fik en stor lytterskare, da det blev lagt på nettet. Dette gav ikke kun programmet en længere levetid, men også mulighed for at få en voksende andel af lyttere digitalt. Det vil sige, at programmets publikum og lyttertal ikke bare er en enkeltstående begivenhed, men noget som mediehusene har mulighed for aktivt at gå ind og dyrke. Man kan altså sideløbende skabe en digital profil, der ikke nødvendigvis er den samme som selve radioens. Hvilket igen vil sige, at man skabe en anden lytterprofil, som ikke nødvendigvis er radioens kernelyttere, men appellere mere specifikt til et bestemt publikum. Dette giver igen en enestående mulighed for at dyrke nicheprogrammer i et mediehus som samtidigt skal opfylde nogle publicservice-forpligtigelser. Dette er jo eksemplificeret smukt herhjemme ved at en række forskellige mediehuse uden problemer har overtaget det hedengangne Radio 24/7´s arvegods. Pointen er derfor at lyttere/abonnenter ikke længere nødvendigvis er defineret ift. mediehusene og deres politiske ståsted, men ift. til de enkelte programmer.

# data[].attributes.body
Jesper / News Podcasts and the Opportunities...

a) De store spillere sætter sig på markedet

Nye muligheder viser sig med et voksende marked, viser rapporten. Men de store spillere (avisudgivere, fjernsynsproducenter m.fl.) rykker også ind og professionaliserer/sætter sig på markedet, når mulighederne viser sig. Der er er altså ikke tale om, at enkeltpersoner med lethed kan profitere på f.eks. en generel nyhedsservice, alene fordi det samlede marked vokser. Det handler fortsat om at finde en niche og skabe kvalitetsindhold indenfor denne. Og i takt med, at markedet bliver større og mere professionelt, vil kravene til den enkelte produktion utvivlsomt blive større.

b) Måske en god idé at producere podcasts på engelsk

Rapporten viser, at et land som USA, som har et stort marked, i overvejende grad producerer sine egne podcasts. Men 7 procent af produktionen kommer trods alt udefra. Producerer man på dansk, har man selv sagt et meget lille sprogområde at markedsføre sig til, og ifølge rapporten er sponsorerne udenfor engelsktalende lande også mere kritiske overfor podcasts. Ønsker man at øge sin indtjening kunne det måske være en idé at udvide målgruppen til engelsktalende lande? En podcast som Death in Ice Valley er en stor produktion fra BBC og NRK (Norge), som jeg selv fik anbefalet af en amerikaner. Bagsiden af medaljen er måske, at nogle danske lyttere vil blive hægtet af deres egne programflade, hvis for mange danskere laver engelsksprogede podcasts?

c) Podcasts er relativt nemme at komme i gang med, men ikke nemme at lave godt (nok)

Ifølge rapporten er det nemmere at foretage et skift til podcastmediet end video. Det kræver færre tekniske kundskaber at komme i gang med podcast, og de kundskaber er nemmere at mobilisere. Men rapporten beskriver også et tiltagende professionelt marked, og derfor er der ingen grund til at tro, at lytterne vil betale for ’garagekvalitet’. Kravene til kvaliteten må forventes at blive større - særligt hvis folk skal betale for indholdet. Som vi selv har erfaret, er det altså heller ikke nemt at lave en god podcast, selvom det er let at komme i gang. Igen må man nok konkludere, at et voksende marked giver muligheder - men formentlig kun profitable muligheder for de dygtigste.

# data[].attributes.body
90 % lytter til podcast når de er alene eller med høretelefoner på. Det gør at der bliver skabt et mere intimt rum end ved fx. radioudsendelser. Det betyder at værten får en større betydning og lytterne vil have tendens til at vende tilbage til værtens programmer - at de følger programmet mere end end indholdet. For værten betyder det at han eller hun får en mere fremtrædende plads og der kan arbejdes med lidt andre teknikker, som fx. "storytelling" teknikker som også kendes fra fx. film og drama serier. Lytteren vil også i højere grad være "med fra starten og lytte mere koncentreret" Min vurdering: Det betyder at der er  mulighed for at skabe opmærksomhed på mere perifære eller komplekse emner, der ikke umiddelbart har den største tiltrækning af lyttere ved første øjekast og dermed at give lytterne større mulighed for at få større indsigt

# data[].attributes.body
Podcast er I rivende udvikling. 32 % af befolkningen hører podcasts i USA og tallene ligger deromkring i de øvrige undersøgte lande. Antallet er fordoblet siden 2015. Det er især de længere dybdegående podcasts der "hitter". Mange større aviser har grebet denne tendens og laver faste nyheds/tema podcasts serier der går i dybden med et enkelt emne og så måske et par enkelte overskrifter. Der bruges betydelige ressourser på dette område. Fx. har " The Daily" 30  journalister ansat til at lave dybdegående podcasts. New York times har 15 og The Guardian 10 mand ansat til dette. The Daily har over 2 mio daglige lyttere til programmet og de øvrige nogle hundrede tusinder. Min tolkning: I en hektisk medieverden - hvor fokus i lang tid har været på de hurtige nyheder og på at være først - viser interessen for de dybdegående historier på et let tilgængeligt medie som podcast - måske en mulig vej væk fra sensationerne og tilbage til den mere dybdegående journalistik - med graverteam og fagspecialister?

# data[].attributes.body
Laila Busted : I rapporten konkluderes der blandt andet: Podcast er endnu i sin spæde start - og de mange etablerede radiostationer har svært ved at finde ud af hvad det er, og hvad det kan.  1) Det er rigtig svært at finde en målgruppe, ud over de unge - som vil lytte til de eksisterende podcast. Men problemet er også at mange af de podcast der produceres er til unge lyttere. Til de ældre lyttere er det mest traditionelle radioprogrammer der optages og streames - her mangler man at undersøge sine målgrupper og lave podcast til en bred lytterskare. Et emne som krimier rammer bredere ud, og er generelt populært, for det er mere "tidsløst" - en god kriminalhistorie er de fleste interesserede i. Hvordan kan man gøre andre emner, lige så interessante for en bred lytterskare? 2) Der mangler musik i podcast udgivelserne. Det gør der p.g.a. ophavsrettigheder. Hvis der kommer musik med på podcast, vil de ramme mere bredt i lytterskaren. 3) Det er svært at måle sin succes, fordi informationer om dette ikke deles blandt udbyderne af podcast. Og det er svært for lytterne at finde de forskellige podcast - her vil de unge også meget lettere finde de podcast de leder efter, mens den ældre del af lytterne måske kun lytter til de podcast de "falder over" når de kigger på de traditionelle nyheder.

# data[].attributes.body
Newspodcasts and the opportunities for publishers:

# data[].attributes.body
OPGAVEFORMULERING Med afsæt i materialet skal I enten hver for sig eller parvis levere et opslag med tre underbyggede pointer om podcast. Det er op til jer om, I vil skrive en tekst, indtale en lydfil, tegne en tegning eller noget helt fjerde. Ideen er, at I som hold, bliver klogere på potentialet i podcast eller problemerne med podcast. I kan eventuelt konkretisere jeres opslag ved at linke til enkelte podcasts fra listen over de 100 mest populære podcasts.

Der findes ikke megen forskning om podcasts. Og slet ikke på dansk. Men jeg har fundet to ret nye forskningsartikler. De er på engelsk og en smule tunge, og derfor har jeg fordelt dem mellem jer.

Nina, Line, Maria, Jesper, Nina og Morten læser ”Newspodcasts and the opportunities for Publishers”, mens Rikke, Laila, Luise, Brian og David læser ”So you have a podcast”.

Deadline klokken 15 J

# data[].attributes.attachment_link.title
De 100 mest populære podcasterne lige nu - Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne liste viser de 100 mest populære podcasts lige nu med opdaterede data fra Apple og Podtail.