# data[].attributes.body
2025. aasta jaanuaris puhkesid Los Angeleses suured metsapõlengud. Kõrge temperatuur ja kuiv ilm tekitasid tuleohtlikud tingimused, mida võimendasid tugevad Santa Ana tuuled. Põlengud levisid kiiresti, hävitades tuhandeid maju ja sundides paljusid inimesi evakueeruma. Õhk oli suitsust paks ja tervisele ohtlik. Põlengutes hukkus vähemalt 27 inimest ja rohkem kui 17 000 hoonet hävis. Umbes 88 000 inimest pidid oma kodudest lahkuma. Põlengud olid seotud kliimamuutuste mõjuga, kuna kõrgemad temperatuurid ja äärmuslikud ilmastikuolud suurendavad selliste sündmuste tõenäosust. Kuumad ja kuivad ilmad, samuti tugevad tuuled, on muutunud sagedasemaks globaalse soojenemise tõttu. See tuletas meelde vajadust parema ettevalmistuse ja keskkonnakaitse järele, et vähendada tuleohtude mõju.

# data[].attributes.body
Juulis 2024 toimusid Bangladeshis väga tugevad üleujutused. Pidevad vihmasajud kestsid mitu nädalat ja jõed paisusid üle kallaste. Kõige rohkem sai kannatada riigi põhjaosa, kus vesi uputas terveid külasid ja põlde. Üle 80 inimese hukkus ja rohkem kui 200 000 inimest pidid oma kodudest lahkuma.

Teadlased ütlesid, et need üleujutused olid põhjustatud kliimamuutustest. Soojem õhk hoiab rohkem niiskust ja see toob kaasa tugevamaid vihmasid. Bangladeshis juhtuvad üleujutused igal aastal, aga nüüd on need muutunud palju tugevamaks ja ohtlikumaks. See näitab, et globaalne soojenemine mõjutab eriti tugevalt vaesemaid riike ja teeb loodusõnnetused hullemaks.

# data[].attributes.body
India ja Pakistani surmavad soojalained (2022)

2022. aasta aprillis ja mais tabas India ja Pakistani erakordselt karm soojalaine, mis põhjustas üle 2000 inimese hukku ja miljonite kannatuste. Temperatuurid tõusid piirkondades üle 50 kraadi, mis on haruldane isegi nende kuumade piirkondade jaoks. Teadlased on selgelt tõendanud, et sellised ekstreemsed ilmingud on muutunud sagedasemaks ja tugevamaks just globaalse soojenemise tõttu.

Üle 2000 surmajuhtumi ,
Viljakadused kukkusid, kuna põud hävitasid viljasaagi.
Rekordilise elektritarbimise tõttu lõppesid mõnes piirkonnas varud.

# data[].attributes.headline
Tornaadod on haaranud Ukraina koos ülejäänud maailmaga – ja selle kõige põhjuseks on globaalne soojenemine

# data[].attributes.subject
Tornaadod on haaranud Ukraina koos ülejäänud maailmaga – ja selle kõige põhjuseks on globaalne soojenemine

# data[].attributes.body
Kevadel 2019. aastal laastas Žõtomõri oblastit enneolematu tugevusega orkaan, mis murdis vaid mõne minutiga rohkem kui 100 hektarit metsa.

Ukraina ei ole tänu oma asukohale sügaval mandri sees varem kogenud ulatuslikke looduskatastroofe, mis suudaksid mõne tunniga terveid linnu hävitada. Kuid täna olukord muutub ning me peame õppima loodusjõududele vastu astuma. Teadlased prognoosivad, et globaalse soojenemisega võivad orkaanid muutuda tavapäraseks nähtuseks ka meie riigis, seetõttu on oluline teada, kuidas käituda ohu korral. Nagu Ameerika Ühendriikide kogemus näitab, tuleb sellisteks looduskatastroofideks olla valmis ette.

# data[].attributes.body
Lõuna-Korea suur tuulekahju märtsis 2025.

Märtsis 2025 toimus Lõuna-Koreas väga suur metsatulekahju. See algas 21. märtsil Sancheongi maakonnas ja levis kiiresti teistesse piirkondadesse, nagu Uiseong ja Andong.

Tulekahju kestis umbes nädala ja põhjustas suuri kahjusid. Hukkus 32 inimest, hävis umbes 5000 hoonet ja tuli hävitas üle 100 000 hektari metsa.

Inimestel tuli oma kodudest lahkuda ning mitmel pool katkes elekter ja oli kahjudtstud teed.

Teadlaste sõnul tegi globaalne soojenemine selle suure põlengu palju tõenäolisemaks, kuna ilm oli ebatavaliselt soe ja tuuline.

# data[].attributes.body
Hiinas 2021. aasta juulis toimunud üleujutustes hukkus üle 300 inimese. Seejärel, kõigest kolme päevaga, ujutati Henani provintsis asuv Zhengzhou kesklinn üle terve aasta jagu sademeid. Selle tagajärjel jäid paljud inimesed lõksu maanteetunnelitesse ja metroodesse.

# data[].attributes.body
2019. aasta märtsis tappis tsüklon Idai Lõuna-Aafrika Zimbabwes, Malawis ja Mosambiigis enam kui 1000 inimese elu ning laastas miljoneid inimesi, kes jäid ilma toidu ja põhiteenusteta. Surmavad maalihked viisid kodusid ning hävitasid maad, põllukultuurid ja infrastruktuuri. Tsüklon Kenneth saabus vaid kuus nädalat hiljem, pühkides üle Põhja-Mosambiigi ja tabades piirkondi, kus satelliidiajastust pole troopilist tsüklonit täheldatud.

# data[].attributes.body
Üks hiljutistest globaalse soojenemisega seotud loodusõnnetustest on orkaan Helene'i põhjustatud üleujutused, mis tabasid Ameerika Ühendriike 2024. aasta septembris. See sündmus oli selle aasta üks hävitavamaid, mille kahju ületas miljardit dollarit ja mille tagajärjel hukkus üle 200 inimese. Teadlaste sõnul on kliimamuutuste põhjustatud ookeanide temperatuuri tõus tormi intensiivsust suurendanud, suurendades tuule kiirust ja sademete hulka. Atlandi ookeani soojad veed andsid orkaanile täiendavat energiat tekkeks ja tugevnemiseks, põhjustades ulatuslikke üleujutusi sellistes osariikides nagu Põhja-Carolina ja Georgia.

# data[].attributes.body
Hiljuti toimus Kanadas suur metsatulekahju, mis oli seotud globaalse soojenemisega. See loodusõnnetus toimus 2024. aasta suvel Alberta provintsis. Tuli levis kiiresti, sest ilm oli väga kuiv ja kuum. Temperatuur oli tavalisest kõrgem ja vihma ei sadanud mitu nädalat. Need tingimused aitasid tulel kiiresti levida suurtele aladele.

Tulekahju hävitas tuhandeid hektareid metsa, paljud loomad kaotasid oma elupaiga ja inimesed pidid oma kodudest lahkuma. Õhk oli saastatud suitsuga ja see mõjutas ka inimeste tervist. Mõned inimesed said hingamisprobleeme ja haiglad olid täis patsiente.

Teadlased ütlevad, et sellised tulekahjud muutuvad järjest sagedasemaks, sest kliima muutub. Globaalse soojenemise tõttu on rohkem kuivi ja kuumi perioode. See näitab, et me peame midagi ette võtma, et vähendada kliimamuutuste mõju. Inimesed peavad rohkem kasutama taastuvaid energiaallikaid ja hoidma loodust. Ainult nii saame tulevikus vältida suuri loodusõnnetusi ja kaitsta meie planeeti.

# data[].attributes.body
Toimus 2023. aastal Liibüas, kus torm Daniel põhjustas katastroofilised üleujutused. Septembris 2023 tabas Liibüat erakordselt tugev torm, mis tõi kaasa vihmasaju, mille maht ületas oluliselt tavapärase. See põhjustas Derna linnas kahe tammi purunemise, mille tagajärjel üleujutused hävitasid suuri alasid. Üle 11 000 inimese suri ja kümned tuhanded jäid kadunuks. Linnade ja infrastruktuuri häving ulatus miljarditesse dollaritesse.

# data[].attributes.body
Hiljuti toimus tugev üleujutus Brasiilias, mis oli osaliselt põhjustatud globaalsest soojenemisest. Intensiivne vihmasadu tõstis jõgede veetaset ja paljud linnad uputati. Sajad inimesed pidid kodudest lahkuma ja mitmed said vigastada või hukkusid. Teadlased ütlevad, et soojem kliima suurendab tugevaid vihmasid, sest soe õhk hoiab rohkem niiskust. See on üks näide, kuidas kliimamuutus mõjutab meie elu.

# data[].attributes.body
Juulis 2024 puhkesid Ateena äärelinnades laastavad metsapõljed, mida soodustasid ekstreemsed kliimanähtused. Kõrged temperatuurid ulatusid +42°C-ni, kombineeritudes tugeva tuulega kuni 60 km/h, mis kiirendas tule levikut. Peamised tulekahju ohud olid Pendeli, Kifissia ja Dionysose piirkondades, kus põljed lähenesid elamurajoonidele ning sundisid evakueerima üle 1200 inimese. Kahjustused olid ulatuslikud - hävis üle 3000 hektari metsa, kahe inimese hukkumise ja 15 vigastatu arvel. Majanduslik kahju hinnati üle 50 miljoni euro. Põhjusteks olid nii kliimamuutusest tingitud põud ja kuumalained kui ka inimtegevus, sealhulgas võimalikud süütamised. Tuletõrjel osales üle 200 päästja ja 15 lennuki, kuid kriitikute sõnul oli reageerimine aeglane. Statistika näitab, et Kreekas on metsapõljed muutunud 30% sagedasemaks alates 2000. aastast ning tulevikus võivad sellised katastroofid korduda igal aastal. Oluliseks ennetusmeetmeks peetakse tarkade tulekahjude varajase tuvastamise süsteemide kasutuselevõttu ja looduslike metsaökosüsteemide taastamist. See sündmus tõmbas taas tähelepanu kliimamuutuse kiirenevatele mõjudele Vahemere piirkonnas.

# data[].attributes.body
2025. aasta alguses juhtus Peruus suur üleujutus. See oli põhjustatud väga tugevast vihmast, mida tõi El Niño nähtus. El Niño muutub tugevamaks just globaalse soojenemise tõttu.
Vihma sadas mitu päeva järjest ja jõed tõusid üle kallaste. Paljud majad said kannatada, teed olid vee all ja inimesed pidid oma kodudest lahkuma. Mõned inimesed said vigastada ja palju vara hävis.
Teadlased ütlevad, et soojem kliima teeb sademed tugevamaks ja ohtlikumaks. Selliseid üleujutusi võib tulevikus veelgi rohkem olla, kui me ei peata kliimamuutust.

# data[].attributes.body
2024. aasta lõpus toimusid Brasiilia lõunaosas rängad üleujutused, mis mõjutasid miljoneid inimesi ja põhjustasid suuri purustusi. Osariigis Rio Grande do Sul sadas mõne päevaga maha mitme kuu norm, mille tagajärjel jõed tõusid üle kallaste, hävitades teid, maju ja taristut. Sajad inimesed hukkusid või jäid kadunuks, tuhandeid evakueeriti.

Seda loodusõnnetust seostatakse otseselt globaalse soojenemisega, sest soojenev kliima muudab sadememustrid äärmuslikumaks. Soe õhk hoiab rohkem veeauru, mis toob kaasa tugevamad vihmad ja sagedasemad üleujutused. Samuti on vihmahooge raskem ennustada ja nende intensiivsus suureneb.

Sellised sündmused tuletavad meelde, kui oluline on võidelda kliimamuutuse vastu ning olla paremini valmis loodusõnnetusteks.

# data[].attributes.body
2025. aasta märtsis puhkes Lõuna-Koreas riigi ajaloo suurim maastikutulekahju, mille põhjustas ebatavaliselt soe ja kuiv ilm – tagajärg globaalsest soojenemisest. Tules hukkus vähemalt 32 inimest, hävis üle 5 000 hoone ning evakueeriti kümneid tuhandeid inimesi. Teadlased kinnitasid, et kliimamuutus tegi sellise katastroofi kaks korda tõenäolisemaks.

# data[].attributes.body
Loodusõnnetus, mis on seotud globaalse soojenemisega – üleujutused Brasiilias (mai 2024)

Mais 2024 toimusid Lõuna-Brasiilias ulatuslikud üleujutused, mida peetakse üheks rängimaks loodusõnnetuseks riigi ajaloos. Tugevad vihmasajud põhjustasid jõgede üle kallaste tõusmise ja mitmeid maalihkeid. Üle 100 inimese hukkus ja kümned tuhanded inimesed pidid oma kodudest lahkuma. Paljud piirkonnad jäid ilma elektrita, joogiveeta ja ligipääsuta.

Selle loodusõnnetuse üheks põhjuseks peetakse globaalse soojenemise mõjusid. Soojenev kliima põhjustab sagedasemaid ja intensiivsemaid vihmasadusid, kuna soojem õhk suudab hoida rohkem veeauru. Lisaks mängis rolli El Niño ilmastikunähtus, mis võib kliimamuutuse tõttu tugevamalt avalduda ja põhjustada Lõuna-Ameerikas äärmuslikke ilmaolusid.

See tragöödia näitab, kui suur mõju võib kliimamuutustel olla inimeste elule ja looduskeskkonnale. Selleks, et selliseid õnnetusi vähendada, tuleb ülemaailmselt tegeleda kasvuhoonegaaside vähendamise ja keskkonna hoidmisega.

# data[].attributes.body
Hispaania üleujutus 2024. aastal

2024. aasta oktoobris tabas Hispaaniat tugev üleujutus, mida seostati globaalse soojenemisega. Paduvihmad jätkusid mitu päeva ja tekitasid märkimisväärset kahju. Hukkus üle 200 inimese, paljud jäid kodutuks, teed ja majad said tõsiselt kannatada.Teadlased usuvad, et erakordselt suure sademete hulga põhjustas Atlandi ookeani soojenemine, mis on otseselt seotud kliimamuutustega. Soojem ookean tekitab rohkem niiskust, mis põhjustab tugevamaid vihmasadusid ja üleujutusi.

# data[].attributes.body
Metsatulekahjud Kanadas

2023. aasta suvel toimusid Kanadas ühed ajaloo suurimad metsatulekahjud. Tuli levis kiiresti, hävitades üle 18 miljoni hektari metsa ning sundides tuhandeid inimesi oma kodudest lahkuma. Globaalne soojenemine oli üks peamisi põhjuseid – suved on muutunud kuivemaks ja kuumemaks, mis loob ideaalsed tingimused tulekahjude tekkeks ja levikuks. Lisaks raskendas olukorda tugev tuul ja pikenenud põuaperioodid. Tulemöll saastas ka õhku, mille tõttu kannatasid paljude inimeste tervis, isegi Ameerika Ühendriikides.

# data[].attributes.body
Märtsis 2025 toimusid Lõuna-Koreas väga ulatuslikud metsatulekahjud, milles

hukkus 32 inimest ja hävis üle 100 000 hektari metsa. Tulekahjud said alguse ebatavaliselt kuuma ja kuiva ilma töttu -

temperaturid olid tavapärasest kuni 10 kraadi korgemad.

Teadlased kinnitasid, et kliimamuutus

suurendas sellise sündmuse tõenäosust

vähemalt kahekordselt. See näitab,

et globaalne soojenemine muudab äärmuslikud ilmastikunähtused aina

sagedasemaks ja ohtlikumaks.

# data[].attributes.body
Hiljuti toimusid Kreekas laastavad metsatulekahjud, mis hävitasid suuri maa-alasid. Need tulekahjud süttisid äärmuslike kuumalaine ja pikaajalise põua tõttu. Temperatuurid tõusid üle 40 kraadi Celsiuse, mis muutis metsad väga tuleohtlikuks. Globaalne soojenemine põhjustab üha sagedasemaid ja intensiivsemaid kuumalaineid. Tugevad tuuled levitasid tuld kiiresti ja muutis päästetööd raskeks. Paljud inimesed pidid kodudest evakueeruma. Metsatulekahjud hävitasid ka elupaiku ja ohustasid kohalikke looma- ja taimeliike. Samuti tekkis suur õhusaaste, mis mõjutas inimeste tervist. See loodusõnnetus näitab, kui tõsised võivad olla kliimamuutuste tagajärjed.

# data[].attributes.body
2023. aasta juulis toimus

Kreekas üks suurimaid

metsatulekahjusid viimaste

aastate jooksul.

Kõige raskem olukord oli Rhodose

saarel, kus tuli levis kiresti kuiva metsa ja tugeva tuule tottu.

Õhutemperatuur tõusis üle +40

kraadi ja vihma ei sadanud mitu nädalat — see köik oli tingitud globaalsest soojenemisest.

Tulekahjude tottu evakueeriti

umbes 20 000 inimest, paljud hotellid ja majad said kahjustada.

Kahju sai ka loodus - metsloomad, taimed ja rannikuökosüsteemid.

See loodusõnnetus näitab, kui

tösiselt kliimamuutused meie elu

mõjutavad.

# data[].attributes.body
Üks hiljutine loodusõnnetus, mis on otseselt seotud globaalse soojenemisega, on 2025. aasta märtsis Lõuna-Koreas toimunud ulatuslikud metsatulekahjud. Need olid riigi ajaloo kõige laastavamad, põhjustades 32 inimese surma ja hävitades ligikaudu 5000 hoonet. Tulekahjud laastasid üle 104 000 hektari maa, mis on neli korda rohkem kui eelmine rekord 25 aastat tagasi.

Uuringud näitavad, et kliimamuutused on selliste tulekahjude tõenäosust kahekordistanud ja nende intensiivsust suurendanud 15% võrra. Ebatavaliselt kõrged temperatuurid, mis ületasid tavapärast keskmist 10°C võrra, koos tugevate tuultega, lõid ideaalsed tingimused tulekahjude levikuks. Kuna globaalne temperatuur tõuseb jätkuvalt, prognoositakse, et sellised äärmuslikud tulekahjud muutuvad sagedasemaks ja intensiivsemaks.

Lisaks on Lõuna-Korea metsade haldamise strateegiad, sealhulgas alates 1970. aastatest tehtud ulatuslikud metsauuendused, tahtmatult suurendanud tuleohtu. Tihedad ja vananevad metsad, mis ei ole piisavalt hooldatud, on muutunud kergesti süttivaks, eriti kuivade ja kuumade ilmastikutingimuste korral.

See tragöödia rõhutab vajadust paremate metsade haldamise ja kliimamuutustega kohanemise strateegiate järele, et vähendada tulevaste loodusõnnetuste riski.

# data[].attributes.body
2023. aasta septembris toimus Gröönimaa kirdeosas tõsine looduskatastroof – hiiglaslik maalihe Diksoni fjordis. Selle põhjustas liustike ja igikeltsa sulamine, mida seostatakse globaalse soojenemisega. Maalihke maht oli üle 25 miljoni kuupmeetri, mis põhjustas kuni 200 meetri kõrguse megatsunami. Lööklaine tekitas seismilisi vibratsioone, mida registreeriti üle kogu maailma. See sündmus näitas, kui ohtlikud võivad olla kliimamuutuste tagajärjed Arktikas. Temperatuuri tõus muudab sellised piirkonnad üha haavatavamaks. Teadlased nõuavad kiireid meetmeid looduse kaitsmiseks ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.

# data[].attributes.body
Kalifornias, sealhulgas Los Angeleses, puhkesid ulatuslikud metsapõlengud, mille kahjud ulatusid hinnanguliselt 250–275 miljardi USA dollarini. Põlengud olid tingitud tugevatest vihmadest, mis soodustasid taimestiku kasvu, järgnenud äärmuslikest kuumustest ja põuast, mis kuivasid taimestikku. Kliimamuutused suurendasid selliste sündmuste tõenäosust 31–66% võrra võrreldes 1950. aastaga.