# data[].attributes.body
USA

# data[].attributes.body
Gå på hjemmesiden frivilligjob https://frivilligjob.dk/hvorfor-blive-frivillig.html og besvar disse spørgsmål:

• Hvad kan være motivationen for at arbejde frivilligt?

For frivillige har det en størst betydning at de er med til at hjælpe andre og gøre en forskel når de udfører frivilligt arbejde. socialt netværk og fællesskab afgørende for deres motivation for frivilligt arbejde.

Og at de kan nemmer kommer ind på andre jobs fordi det vil stå godt på deres CV

• Find Mohamed og Cihan’s historier - Hvorfor er de frivillige?

Mohammed ville være frivillige fordi kan havde muligheden for at møde ny mennesker og få nye venner og oplevelser. Og have et stør netværk og at lære det danske sprog. Ved at have frivilligt arbejde undgår man nemmere at føle sig uden for i Danmark.

Cihan syns han fik muligheden for at udvikle og øve hans kommunikative evner

• Hvad kunne få dig/jer til at være frivillige? Jeg har været frivillige før og det der fik mig til at være frivillige var fordi jeg kunne støtte og hjælpe det lokale område

• Gå på youtube https://www.youtube.com/watch?v=RABSI2VKZjc

Og se klippet om ’Hvorfor gider unge ikke engagere sig i frivilligt arbejde?’

De unge gider ikke engagere sig fordi de følger at de er en ungdom der har travlt og har meget at se til som fks studie arbejde frivilligt arbejde og have tid til familen og sig selv.

De unge følger heller ikke at det er interesant at være frivillige med de ældre som er 40+ fordi de ikke har den samme tanke eller interesse

# data[].attributes.body
1. Du skal i dag tænke/reflektere over dine egne oplevelser med at gå i børnehave, fritidshjem, klub el.lign.

• Hvad husker du bedst af gode oplevelser?

Fodbold strandtur ferierejser god tider fra barndommen som fks bygge høje tårne/butikker som er lavet ud af træ  på legepladsen hvor jeg solgte tomme flasker papkasser. Også havde jeg vekslepenge lavet ud af små sten det var en rigtig god oplevelse fra barndommens tid

• Hvad husker du om de gode voksne/pædagoger?

Jeg husker de god pædagoger som nogen friske og super energiske mennesker som var frisk på alt hvad børne ville lave som fks spiller rundbold eller wrestling på den stor luftmadras tag på skov tur og lave bål osv. Det er hvad jeg husker om de gode pædagoger fra barndommen

• Hvad vil du selv tage med som kommende pædagogisk assistent?

Det som jeg ville tag med er hvad jeg har oplevet som lille fra de gode tider.

Jeg vil tag hvad jeg har lært på min uddannelse og give dem den bedste opleves tryg og omsorg jeg bedst muligt kan give dem

• Er der noget du ikke vil tage med dig?

Det jeg ikke ville tag med self er den hårde tid fra min barndom. Men jeg ville self huske om den hård tid og prøve at give dem den bedst mulige ungdom de kan få så de ikke støder på den hårde/dårlige tid

• Hvis du ikke har gået i daginstitution, har du måske oplevelser fra din skolegang?

Jeg har nogen god fra skole tiden. Som fks at tag på koloni tur eller tage på fodbold turneringer

hygge med de gamle venner fra skoletiden var nogen fed oplevelser

# data[].attributes.body
Spg 1: der var gode forhold og respekt ml. Lærerne og eleverne

Spg 2: med vennerne var vi tit ude i vores gård og legede, og var det sommer kunne vi være ude hele dagen og spille fodbold, rundbold og mm.

Spg 3: mine pligter hjemme var primært at vaske op.

Spg 4: jeg ville uddanne mig som jordmoder.

Spg 5: arbejdede som bagemedarbejder, tekstilmedarbejder og i boghandel.

Spg 6: vi boede i lejlighed med 5 søskende og forældre.

Spg 7: teknologi, der havde vi kun stationær computer som vi var meget glad for at bruge.

Spg 8: de stor begivenheder vi havde i samfundet var at vi kunne komme i biografen når vi havde tjent nok lommepenge.

Spg 9: hørte meget popmusik såsom backstreet boys og spicegirls.

# data[].attributes.body
Tema 2: Me, me, me – min sundhed

GF2 PAU 2001

Sundhed kap. 7, s. 131 - 145

1. Der er mange forskellige opfattelser af sundhed, hvordan definerer vi sundhed i DK - hvorfor? At man har det godt fysisk om det i skole, arbejdsmarkedet eller i det sociale, sundhed er vigtigt da vi oplever mange er stresset i arbejdsmiljøer og ik har det godt med andre hvis man osse selv problemer både hjemme eller ude. At man snakker ud om tingene som er godt for en.

2. Beskriv fysisk sundhed med dine egne ord: at man er fysisk aktiv, spiser sundt. Og det vigtigste at man sover godt.

3. Beskriv psykisk sundhed med dine egne ord: man er glad og stræber efter det man vil , man kan med mange folk, laver og snakker både i det sociale og private og har det godt.

4. Beskriv social sundhed med dine egne ord: at man socialisere sig både ude og i det private, man mødes og hygger, griner og får snakket, træner eller bare går en lille tur. Om det med venner, familie eller sin hund.

5. Hvad er livsstilssygdomme – giv et eksempel på en livsstilssygdom.

Livsstilssygdom er en sygdom som man får gennem måden man lever på. Eksempelvis er fedme en livstilssygdom, som kommer af at man lever usundt og lever nærmest af junkfood samt manglende eller ingen fysisk aktivitet.

6.

KRAM-faktorerne

S-faktorerne

K -  kost

R -  rygning

A - alkohol

M - motion

Søvn

Stress

Sol/solarium

Sociale relationer

Seksuel sundhed

Sjov

Soignering

Stoffer.

Kig på livstilsfaktorerne i skemaet – skriv ned, hvilke valg du gør i din hverdag for hver af disse faktorer:

7. Beskriv levevilkår med dine egne ord: at spise, rejse og nyde verden, hygge med familien og venner

8. Hvordan har familie og netværk betydning for vores sundhed? At man har det godt og kan med hinanden. Snakker og hygger og laver noget sjovt og spændene. Det kan at være at går ture, rejser sammen, snakke om god gamle dage,eller sidder og spise god mad sammen.

9. Hvordan kan vi påvirke vores aldringsproces i positiv retning? Hvis man fysisk og psykisk har det godt vil aldringsprocessen ik påvirke så meget, hvis det omvendt vil den desværre påvirke at man vil kunne se det og mærke det.

10. Vores medfødte arveanlæg med et andet ord? Kom med eksempler på arvelige sygdomme.

Et andet ord for arveanlæg er gener. Det er noget man arver fra forældrene.

Eksempler kunne være: allergi, hjertekar sygdomme eller psoriasis.

11. Jeg kan som pædagogisk assistent være en rollemodel for de unge mennesker ved at lade dem spejle sig i mig gennem vores relationer. Jeg skal bruge mine erfaringer til at rådgive de unge.  De unge skal forstå at jeg som pædagogisk assistent også har været ung og haft udfordringer som unge har. Når de forstår det og de forstår jeg er der for dem, og vi har opbygget en relation sammen, så vil de se mig som deres rollemodel.

En anden ting er måden jeg opfører mig på som voksen og professionel. Hvor taler jeg med andre og hvordan opfører jeg mig foran andre. De skal se jeg elsker mit job og behandler alle med respekt. Så kan det være de ser op til mig eller til den pædagogiske profession.

12. Er skønhed = sundhed? Hvorfor – hvorfor ikke? Det kan defineres at skønheden er lige med sundhed, d kan føler dig smuk men sundheden er d langt væk fra personen og d kan være grim og har en god sundhed, ligeledes kan man være smuk og går op i sundhed og omvendt kan man være grim og har opgivet alt om sig selv og ens sundhed.

13. Hvad er sundhed for dig? Hvornår føler du dig allermest sund? Jeg føler mig allermest sund. Når jeg er aktiv hverdag, såsom at spille fodbold går hurtige ture, spiser sund og god mad.

# data[].attributes.body
Spørgsmål til kapitel 8 om Sundhedsfremme 1. del, s. 147- 155

Navn: __________________

Hvad er fysisk, psykisk og social sundhed? Giv gerne eksempler…

Fysisk kan være idræt, sport og hård motion og aktiviteter i hverdagen som havearbejde, cykling som transport, at tage trappen eller gå en tur med hunden. psykisk lidelse. Det handler om at have det godt med sig selv og andre og om at kunne håndtere dagligdagens udfordringer og stress. Når vores psykisk helbred svigter, kan vi få problemer i vores forhold til andre mennesker. Både derhjemme og på arbejdet. Det giver derfor god mening at være opmærksom på, hvad vi kan gøre for at forebygge, at vi “vælter” psykisk.

Social sundhed handler om at indgå- og kunne begå sig i et socialt netværk med andre mennesker samt at bidrage til fælleskabet.

Hvad handler sundhedsfremme på børne- og ungeområdet om?

At samarbejde og lave noget fælles, F. Eks. aktiviteter, forskellige projekter.

Hvad er de største livsstilsfaktorer?

Vores kostvalg træder ind på en klar førsteplads. På anden pladsen kommer forhøjet blodtryk.

Hvilke næringsstoffer findes der i vores mad og drikke?

Maden indeholder det brændstof, som vores krop skal have for at kunne bevæge sig og fungere i øvrigt. På samme måde som en bilmotor får energi fra benzin, får kroppen energi fra de energigivende næringsstoffer i maden. Det er fedt, kulhydrat, protein og alkohol. Når disse stoffer omsættes i kroppen, minder det kemisk set om forbrændingen i en benzinmotor, og der dannes energi, som blandt andet musklerne bruger, når de bevæger sig.

Hvorfor er vand vigtigt for vores krop?

Vand transporterer vigtige næringsstoffer til cellerne i kroppen og fjerner affald fra cellerne. Hvis du er dehydreret, vil den mekanisme, der regulerer blodtrykket, ikke fungere ordentligt, hvilket kan hæve blodtrykket. Huden er det største organ i menneskekroppen og består af 70 % vand.

Hvor meget væske skal vi have per person i forhold til vores kropsvægt?

Der findes en udmærket tommelfingerregel om, at du skal drikke cirka en tredjedel af din kropsvægt i deciliter om dagen. Vejer du 60 kilo, vil det sige 20 deciliter. På godt dansk er det lig med 2 liter vand om dagen.

Tegn en lagkage-model, der viser hvor meget protein, fedt og kulhydrat vi helst skal få energi fra:

# data[].attributes.body
Spørgsmål til kapitel om Sundhedsfremme, 2. del

Navn: __________________

Hvad sker der med kroppen, hvis den er fysisk inaktiv? Nævn gerne flere ting…

Hvis man er fysisk inaktiv, kan det have mange negative konsekvenser for krop og helbred. En fysisk inaktiv livsstil har negative effekter på kredsløbet (dvs. hjerte og blodkar), kroppens muskler og knogler samt på stofskiftet. På sigt kan en fysisk inaktiv livsstil dermed føre til en lang række livsstilssygdomme og overvægt. For børn kan en fysisk inaktiv hverdag også føre til motoriske vanskeligheder. Når man er ældre, er det fortsat vigtigt at undgå at være fysisk inaktiv. Fysisk inaktivitet forøger risikoen for en dårligere funktionsevne i dagligdagen og dermed evnen til at klare sig selv uden hjælp fra andre. Dette kan få indflydelse på livskvaliteten. En fysisk inaktiv hverdag kan føre til en reduceret muskelmasse og dermed mindre muskelstyrke. Det kan føre til balanceproblemer og øget risiko for at falde. Selv kortere perioder med fysisk inaktivitet i forbindelse med sygdom og hospitalsindlæggelse øger risikoen for tab af funktionsevne.

* Hvis man er fysisk inaktiv, øger man risikoen for at udvikle type 2-diabetes markant. ...

* Hjertekarsygdomme.

* Kræft.

* Knogleskørhed.

* Psykiske lidelser.

* Tidlig død.

Hvor længe anbefaler sundhedsstyrelsen at børn og unge dyrker motion om dagen? Hvor mange gange om ugen?

Børn og unge (5-17 år) bør være fysisk aktive mindst en time med mindst moderat intensitet hver dag

Hvor længe anbefaler sundhedsstyrelsen at voksne mellem 18 og 64 år er fysisk aktive om dagen? Hvor mange gange om ugen?

Vær fysisk aktiv mindst 30 minutter om dagen. Aktiviteten skal være med moderat til høj intensitet og ligge ud over almindelige kortvarige dagligdagsaktiviteter. Hvis de 30 minutter deles op, skal aktiviteten vare mindst 10 minutter. Mindst 2 gange om ugen skal der indgå fysisk aktivitet med høj intensitet af mindst 20 minutters varighed for at vedligeholde eller øge konditionen og muskelstyrken. Der skal indgå aktiviteter, som øger knoglestyrken og bevægeligheden. Fysisk aktivitet ud over det anbefalede vil medføre yderligere sundhedsmæssige fordele.

De pædagogiske læreplaner har 6 temaer. Hvilke handler om sundhed og motion?

At fysisk aktivitet er en naturlig del af børnenes hverdag.

At give børnene mulighed for at udvikle kropsbevidsthed og robusthed, fysisk og psykisk. At øge børnenes bevidsthed om sund levevis, herunder sammenhæng mellem kost, trivsel, velvære og glæden ved fysisk aktivitet.

At børnene får forståelse for at være skabt med naturlige behov.

At øge børnenes bevidsthed om kroppens muligheder.

At give børnene mulighed for brug af alle sanser.

At børnene bliver selvhjulpne

At give dem tilpas udfordringer så de udvider deres egne grænser og oplever sejre.

Giv et eksempel på hvad en sundhedsfremmende opgave for børn og unge i institutioner kunne være:

Ja det kunne være man lavede nogle hold/teamwork hvor man lavede eller planlægger projekter for de forskellige emne eller aktiviteter

I grundbogen står der at du skal bruge dig selv som ’katalysator”, når du skal fremme sundhed hos børn. Hvad betyder det?

Under begreberne "forebyggelse" og "sundhedsfremme" fremgår det bl. a., at forebyggelse sigter mod at undgå noget uønsket (ulykker, sygdom m.m.), mens sundhedsfremme i højere grad handler om at fremme den enkeltes sundhed og skabe muligheder for at mobilisere resurser og handlekompetence hos borgere og patienter.

Hvorfor skal vi som pædagogiske assistenter arbejde med individuel sundhedsfremme?

sunde medarbejdere, der trives på deres arbejde, samarbejder bedre, producerer mere og udviser et stort engagement. Undersøgelser viser også, at sunde ansatte, der trives, ofte har lavere sygefravær og mindre tendens til at skifte job. For den enkelte medarbejder betyder et godt helbred og trivsel på arbejdet også, at der er mere overskud til privatlivets glæder og udfordringer.

# data[].attributes.body
Spørgsmål til kapitel 12 Hygiejne s. 213-230

1. Hvad er smittekæden?

Smittemåden er forskellig for de enkelte bakterier og vira, men de smitter oftest på en af nedenstående måder:

* Kontaktsmitte

* Dråbesmitte

* Luftbåren smitte

* Blodbåren smitte

* Fødemiddelbåren smitte

2. Hvad er mikroorganismer?

Mikroorganismerne er ret simple organismer, der ikke kan ret meget mere end at optage føde og formere sig, men måden, de gør det på, er forskellig fra art til art. Der findes tusindvis af forskellige arter, der har hver sit speciale med hensyn til, hvad de lever af, og hvilke stoffer de kan danne. Nogle af dem kan danne giftstoffer, som er farlige for mennesker.

tre hovedtyper af mikroorganismer:

* Bakterier

* Svampe

* Virus

3. Nævn 5 vækstbetingelser for bakterier:

De mest almindelige infektioner, som skyldes bakterier, er mellemørebetændelse, halsbetændelse, øjenbetændelse og urinvejsinfektioner. De mere alvorlige infektioner er lungebetændelse, blodforgiftning og sårinfektioner.

4. Nævn 5 forskellige smitteveje:

Kontaktsmitte

* Direkte kontaktsmitte

* Indirekte smitte

* Fækal-oral-smitte

Direkte kontaktsmitte

* Forudsætter fysisk kontakt mellem den modtagelige person og smittekilden (syg eller rask smittebærer)

Indirekte kontaktsmitte

* Smitteoverføring via et forurenet mellemled

* Hyppigste form for sådan smitte er via hænderne til både patienter og personale

* Smitteoverføring via arbejdstøj, sengetøj, bandager, instrumenter, bækken, urinflasker o.a

5. Hvordan vasker vi hænder (korrektJ)?

6. Hvordan udfører vi hånddesinfektion?

Hånddesinfektion med håndsprit skal altid udføres på synlig ren og tør hud. Hvis hænderne er våde, fortyndes spritten, og effekten reduceres.

Evt. ringe og andre håndsmykker tages af, inden spritten påføres. Medarbejdere, som har plejeopgaver både i forhold til børn og voksne og medarbejdere i køkkener og kantiner, må ikke bære ringe eller håndsmykker i det hele taget.

Hænderne tilføres mindst 2 ml. håndsprit, som fordeles og indgnides overalt på hver finger, mellem fingre, på håndryggen, på håndfladen og omkring håndled.

Håndspritten skal indgnides, indtil hænderne er tørre. Ca. 30 sek.

7. Hvad er forskellen på håndvask og hånddesinfektion? Og hvornår skal vi vaske hænder/anvende desinfektionsmiddel?

I forhold til håndvask er hånddesinfektion at foretrække, fordi den kan udføres hurtigere og enklere, giver færre sår og tør hud, sænker udgifterne og beskytter bedre mod smitte fra sundhedspersonalet

Håndsprit er mere skånsom end håndvask. Samtidig er håndsprit mere effektiv over for de fleste mikroorganismer end håndvask med vand og sæbe. Hvis hænderne ikke er synligt snavsede eller våde, kan håndsprit derfor anbefale

8. Hvornår skal børn vaske hænder?

Eksempelvis:

• Før madlavning og håndtering af madvarer.

• Før spisning eller hjælp til spisning.

• Efter spisning.

• Efter barnets næse er blevet tørret eller egen næsepudsning.

• Efter host og nysen ned i hånden.

• Efter at børnene har været udendørs.

• Efter toiletbesøg - børn som voksne.

• Efter hjælp til toiletbesøg eller bleskift.

• Efter rengøring.

• Efter håndtering af affald.

• Efter håndtering af afskårne blomster.

• Efter berøring med jord, sand, dyr m.m.

• Efter rensning af sår.

9. Hvordan kan vi hjælpe børn til en godhåndhygiejne?

Det vigtigste ved god håndhygiejne er at vaske hænder i mindst 15 sekunder. De skal lære at vaske hænder grundigt dvs tommelfinger og mellem fingre

10. Hvornår skal vi bruge handsker?

•Ved bleskift

• Hjælp til toiletbesøg

• Rensning af blødende eller betændte sår og kontakt med sår- væske

• Hjælp til opkastning og rengøring herefter

• Ved diarre

• Aftørring efter blod, sårsekreter eller andet biologisk materiale

• Håndtering af urent vasketøj.

11. Hvorfor er det vigtigt at have fokus på god håndhygiejne?

Omhyggelig håndhygiejne er den vigtigste, billigste og bedst dokumenterede enkeltstående måde at mindske risikoen for smittespredning. Derfor har vi fokus på god håndhygiejne

12. Nævn mindst 5 ting som du skal huske at gøre ved bleskift for at nedsætte risiko for spredning af mikroorganismer – du får ekstra ros hvis du kan nævne 7 ting!

* Puslemadrassen beklædes med et materiale, der kan rengøres effektivt med vand og sæbe og tåler afspritning og vask i maskine ved 90 grader.

* Puslemadrassen dækkes med et engangsunderlag, før barnet skiftes.

* Alt, der skal anvendes ved bleskiftet, lægges frem med handsker på, før barnet tages op på puslepladsen.

* Puslemadrassen afgnides med sprit i et minut efter hvert bleskift for at undgå smitte fra barn til barn. Ved synlig forurening skal madrassen først vaskes med vand og sæbe.

* Puslemadrassen og puslebordet afvaskes mindst to gange dagligt med et universelt rengøringsmiddel samt ved synlig forurening. Brug gerne engangsklude beregnet til rengøring.

13. Hvad skal du have fokus på når børnene spiser?

de skal lære og sidde pænt og skal kunne spise varieret. Hvis de er kræsne skal man fokusere på at gøre dem madmodige og sørge for de har smagt maden.

14. Hvornår er et barn for sygt til at komme i institutionen?

* Helt overordnet kan man sige, at et barn ikke kan være i institutionen, når de ikke kan indgå i husets hverdag.

* Smittefarer overfor andre børn og personalet.

* Stressniveauet i institutionen.

* At alle børn i institutionen – også de raske – har krav på personalet omsorg.

# data[].attributes.body
https://cdn.fbsbx.com/v/t59.2708-21/83929319_910212026093167_4532557675564630016_n.docx/Idr%C3%83tsaktivitet-16.marts.docx?_nc_cat=110&_nc_sid=0cab14&_nc_rmd=160&_nc_ohc=g1NfOqA3i0YAX_2e07A&_nc_ht=cdn.fbsbx.com&oh=7e4897a4bb2a6abb2c34042891d04afd&oe=5E741B48&dl=1

# data[].attributes.body
Det ser fint ud. Venlig hilsen Anders

# data[].attributes.body
Hjemmeopgave GF2 PAU

Hjemmeopgave artikel: ’Håndvask, frisk luft og god plads’

Du skal læse artiklen ”Håndvask, frisk luft og god plads” af Regner Hansen, BØRN&UNGE, januar 2016.

Hvad er et smitte-hot spot?

Det er virus, bakterier og svampe.

Smitte-hot spot, er et sted hvor der er større risiko for at blive smittet end andre steder.

Det er genstande, som ikke er flade, og overflader, som ikke er glatte, hvor det er vanskeligt at tørre dem over med en klud

Nævn mindst to smitte-hot spots i en institution:

Legetøj, puderum, toiletter/omkring pusle området, og i køkkenet.

Hvad er forskellene på virus og bakterier (ifølge artiklen)?

Virus er det, der fremkalder 90-95 procent af alle infektioner. En virus er lille og let, hænger længe i luften og befinder sig midt i det hele. Bakterier har en tendens til at falde hurtigt ned på gulvet og lægge sig i hjørner, hvor børnene ikke kommer så hyppigt,

Hvilke fire foranstaltninger omtales i artiklen i forhold til nedsættelse af børns sygedage?

Håndhygiejne

Vask af legetøj i vuggestuen

Frisk luft

Balancegang

Hvor tit skal legetøj vaskes ifølge retningslinjer fra Sundhedsstyrelsen?

En gang om måneden

Hvorfor er det vigtigt at lufte ud og at børn får frisk luft?

der er meget mere plads udendørs, så børnene ikke så ofte er tæt på hinanden. Virus overlever i kortere tid ude end inde. De bliver slået ihjel af UV-stråler fra solen. Bakterier trives bedst i et varmt, fugtigt miljø, ikke just typisk dansk vejr. Frisk luft på en anden måde, nemlig i form af god ventilation i institutionen, gør det også af med virus og bakterier.

Vend fokus på dig selv - er du ofte selv syg/har sygefravær i din uddannelse?

Nej er ikke ofte syg/har ikke sygefravær på min uddannelse

Hvad tænker du det skyldes – prøv at se på hygiejnen omkring dig

Er virkelig dårlig til at huske at spritte af, og nogle gange slagger jeg lidt med rengøringen herhjemme, fordi jeg prioriterer forkert.

Hvilke overvejelser gør du dig om dit fremtidige arbejde/praktikforløb som pædagogisk assistent(elev) i forhold til infektionssygdomme?

Vil spritte hænder af når jeg kommer, og efter jeg har vasket hænder. Vil tørre af med det samme i stedet for at vente. Og selvfølgelig at bruge handsker når det kræves.

# data[].attributes.body
Opgave om smitteveje

Vi har mikroorganismer, som er dem der danner virus/vira, svampe og bakterier. Vi skal have nogle bakterier på og i vores krop, da de hjælper os, såsom mælkesyrebakterier og fordøjelsessystemet som fordøjer maden i vores maver og som holder vores immunforsvar oppe og gøre os mindre modtagelige overfor andre sygdomme, bakterier og virusser/viras.

For og være og blive en smittemodtager, er dit immunforsvar sikkert ret dårligt. Har du ikke en ordentlig personlig hygiejne og pleje, så er du i stor risiko for og modtage og sende videre til andre mennesker.

Smitteindgangene kan være på hele din krop. Da det er alt fra åbne sår til øjne, ører, næsebor, mund og de nedre dele, altså kønsregionerne.

Smittevejen ind, kan ske ligeledes på forskellige måde, et knus, et håndtryk, et kys og igen åbne sår på hele kroppen.

Smitteudgangen fra værtskroppen, sker blandt andet ved, at du nyser i hånden og sætter den et sted, hvor der nu kommer en anden person og sætter sin hånd der og bagefter gnider sig i øjet eller spiser mad med den samme hånd, som har rørt det sted du har og straks, så er der smitteindgang igen.

Reservoir handler om, hvor der er kontakt, men uden direkte kontakt nødvendigvis. Du kan gå rundt med snavs og bakterier under dine negle uden, at man synligt kan se det (reservoir) og efterlade dine bakterier og vira hos andre eller ude i det offentlige rum.

Mit eksempel på smittespredning:

Den mest åbenlyse smittevej i vores samfund er, at vi er meget sociale og glade for og give kram og hygge tæt. Det har vi kunne se via den her Corona virus, at mange folk ikke har taget den seriøst til og starte med og stadig siddet på cafeer og restauranter, selvom de var blevet fortalt, at det måtte stoppes for en tid. Nu har vi flere folk som er smittet og jeg er ret sikker på, at flere er på vej, da der er inkubationstid, inden vi ser resultatet.

# data[].attributes.body
https://cdn.fbsbx.com/v/t59.2708-21/90971371_661769571257247_9113443160662474752_n.docx/Vores-fysiske-behov-er-de-ting-vi-kan-klare-i-hjemmet.docx?_nc_cat=109&_nc_sid=0cab14&_nc_rmd=160&_nc_ohc=9IdBs1BHaNAAX8bgGkM&_nc_ht=cdn.fbsbx.com&oh=8f859c6aa44ad038507da118be62d597&oe=5E7BF9D0&dl=1

# data[].attributes.body
DANSKOPGAVE ARTIKLER TIL HYGIEJNE-UGEN (Corona)

”Firkløveren fik bug med smitten.”

Spørgsmål 1.

Artiklen er bygget op over de 3 grundsten i en artikel:

• Patos

• Logos

• Etos

Patos som handler om vores følelser blandt andet, bruges til og få os til og forstå, at det handler om børns liv i den her institution og vi kan mærke, nok især folk som har børn, men også som en medarbejder, der vil beholde sit gode helbred, at vi ville da gerne have vores børn og os selv til og være et sted, som vi ved, der er sikkert for deres helbred.

Et eksempel fra teksten er:

”Det er jo en stor belastning for en børnefamilie, når børnene bliver ved med og være syge”

Logos handler om fakta, logik og andre ”kloge” ord som skal få os til, at tænke, at hvis vi fulgte de råd og anvisninger som de har gjort i Humlebæk i Firkløveren, så vil det gavne alle, børn, forældre og medarbejderne.

Et eksempel fra teksten er:

”I de første ni uger af 2015, havde medarbejderne i Firkløveren 20 sygefraværsdage mod 41 i samme periode i året før”

Etos fortæller os, om det er troværdige oplysninger eller fakta og i den her artikel er det meget troværdigt og vi forstår de oplysninger og råd, som de giver os og det er 100% råd og guidning, som alle institutioner kan bruge, så vi kan sende vores børn og medarbejder afsted i et sundt og rent miljø.

Et eksempel fra teksten er:

”Og det betyder, at jeg får noget ud af at have taget min uddannelse. Jeg har jo netop læst til pædagog, fordi jeg gerne ville arbejde med pædagogik og ikke bare passe børn, tilføjer pædagogen (Michael Erichsen)”

Spørgsmål 2.

Vurderingen af artiklen:

Jeg læste en artikel om institutionen Firkløveren, da jeg mener og tror på, at det er den rigtig vej frem for hele sundhedssystemet. Jeg synes og jeg har sagt det flere gange, at det skulle og burde være sådan alle steder.

Jeg kan finde mange steder i mit område, hvor jeg bor, på det dårligste inde klima/miljø og bunker af legetøj.

Perspektiv:

Den her artikel kan jeg tage med og vise andre fagpersoner i samme fag, som jeg selv, men også til dem, der sidder længere oppe i systemet og godkender diverse midler der skal ud.

Hvis jeg skulle komme ud et sted, som ikke lever op til standard og som godt kunne trænge til en kærlig hånd, så vi kan sørge for, at vores børn er i sikkert og sundt miljø og vores medarbejder ikke falder fra, på grund af sygdom, så kræver det en hånd fra alle instanser, at indse hvad der er det rigtige og gøre for børnene, ældre og de ansatte i diverse dag- døgn- bo- og specialinstitutioner.

Vi har en forpligtigelse til og gøre det allerbedste for os selv og for dem, som vi skal varetage i det job, som vi en dag skal ud og have, efter vi har fået vores uddannelse

# data[].attributes.body
Teori

Jeg har valgt og beskæftige mig med de 3 teorier som består af:

• Maslows behovspyramide

• Smtte-modellen

• Giraf & Ulvesprog

1.

Den amerikanske psykolog Abraham Maslows behovspyramide, skrevet og udviklet i 1943, går i bund og grund ud på og få dækket sine behov på alle områder. Vi starter fra bunden af og går op af, og på hvert trin fylder vi mere og mere på vores liv eller vej og til sidst har vi forhåbentligt opnået det, som vi ville i livet.

Vi har 3 nederste behov, også kaldt mangelbehov og de er ofte de stærkeste behov, som skal og vil være noget, som skal udføres hver dag, da vi ellers vil mangle dem og vi vil derfor ikke kunne opnå vores præstations- og selvrealiseringsbehov, som er vores 2 øverste vækstbehov og komme videre på vores vej/trin.

I vores mangelbehov ligger de grundlæggende ”sten”:

• Fysiske behov som søvn, mad, job og socialt samvær både som venskabeligt, men også på det seksuelle niveau, da vi skal føre vores slægt videre i livet.

• Sikkerhedsbehov som tryghed, sikkerhed og stabilitet er lige så vigtige i livet. Vi har brug for og mærke, at vi er der for hinanden og man kan hjælpe hinanden i næsten alle situationer.

• Sociale behov har vi behov for og mærke på daglig basis, da vi ellers ikke kan fungere ude i det sociale liv. Hvis vi er utrygge og hvis vi ikke har gode folk omkring os og folk som kan holde os på den rigtige sti, så ender vi med og sidde derhjemme i mørket og isolerer os selv.

2.

Smtte-modellen består af 5 elementer.

• Sammenhæng

• Mål

• Tegn

• Tiltag

• Evaluering

Så længe du har de 5 elementer, så er det lige meget, hvor du starter, de hænger alle sammen og du kan begynde, hvor end du vil, da de alle giver mening i modellen.

Smtte-modellen handler om de pædagogiske aktiviteter, vilkår eller tiltag, som får en institutions hverdag til og kører rundt hver dag, både på det sociale-, men også på det økonomiske område.

• Det er alt fra normeringer, økonomi og til de fysiske rammer.

• Det er hvordan du får sat mål for dagen.

• Det er også hvordan du udvikler både dig selv, dine medarbejder/kollegaer, men også hvordan du udvikler børn og unge til og komme frem i livet.

Smtte-modellen som også er kaldt den almendidaktisk model (undervisningslære), bruges på alle områder af det pædagogiske område, daginstitutioner, folkeskoler og universiteter og kom først frem i 1990’erne i Norge, som en målstyringsmodel, til og se fra 3 positioner:

• Det pædagogiske syn

• Barnet eller den unge (man skulle bruge sin fantasi til og forstille sig, hvad barnet eller den unge fik ud af aktiviteten)

• Og fra en flue på væggen

3.

Giraf & Ulvesprog er udviklet af den amerikanske psykolog Marshall B. Rosenberg omkring 1970 og han havde en mission om og udbrede empati mellem mennesker for og få deres behov opfyldt. Formålet med girafsprog, var at fremme kontakten med andre og vores egne følelser og behov. Girafsprog er lavet med bagtanken på, at vi ”taler” med vores hjerter og hjerne og viser empati. Vi skal ikke være styret af vores vaner og forestillinger om hvad der er forkert og hvad andre skal gøre. Vi skal udtrykke os klart og ærligt og samtidig være opmærksomme på andre på en respektfuld og empatisk måde.

Girafsprog består af 4 trin:

• Iagttagelse – vi vurderer nogen uden og sige noget.

• Følelse – vi mærker efter i vores hjerter, hvad der er det rigtige.

• Behov – kan være vigtige værdier og ønsker, som man ikke forventer, at andre stiller krav til, men som man selv, gerne vil virkeliggøre.

• Anmodning – når man specifikt vil have folk til og gøre noget, uden og sætte krav eller fysisk handling bag.

Ulvesprog er, når vi snakker, før vi tænker, men stadig er det direkte fra vores hjerne, at vi viser vores fordømmelse og handlinger. En ”ulv” iagttager ikke, men vurderer, anklager og ser fejl og mangler, som der kan slås ned på. En ”ulv” reagerer umiddelbart på sine følelser og stiller krav og beordrer. En ”ulv” fælder ofte moralske domme og kommer med vurderinger baseret på holdninger, overbevisninger, analyser og erfaringer. En ”ulv” viser sig frem, som den har lyst til, uden og tænke over konsekvenserne.

Der er ikke på samme måde trin, der kan beskrive ulvesproget, da en ”ulv” gør, hvad den har lyst til, men skulle man finde nogle trin, ville det nok være de 4 her:

• Fordømmelse

• Vurderinger

• Fejl og mangler

• Krav og ordre

# data[].attributes.body
Det er super godt lavet. Husk også at sende det til min mail.

# data[].attributes.body
Det ser rigtig godt ud. Vi har haft lidt svært ved at finde dig her på Padlet. Er du ikke sød at skrive dit navn i overskriften, der hvor der nu står Min radiant reol. Du skal bare dobbeltklikke ovenpå teksten så kan du rette. vh. Martin

# data[].attributes.body
Opgave Mobning

# data[].attributes.attachment_link.title
Hjemmeopgave GF2 PAU tirsdag 31 marts 2020

# data[].attributes.body
Jeg har gennemgået dine opgaver på Padlet. Du er meget godt med (især din opgave om mobning er super god) og skal forsætte det gode arbejde.