# data[].attributes.body
Mi is az alapvető különbség a szólás és a közmondás között? A szólás egy-egy szóra utal (pl. elveti a sulykot= túloz) tehát egy-egy szót helyettesít, a közmondás pedig mondatértékű. (pl. Lassan járj, tovább érsz!) Tehát egy mondattal magyarázunk.

# data[].attributes.body
A szólásokat arra használjuk, hogy szemléletesebben, árnyaltabban tudjuk kifejezni magunkat. Nem eredeti, hanem átvitt értelemben használjuk ezeket az állandósult szókapcsolatokat.

# data[].attributes.body
A közmondás mondat formájában megfogalmazott tömör, találó, népi bölcsesség. A nép megfigyeléseit, tapasztalatát fejezi ki.

# data[].attributes.body
Nyelvtan tankönyv
Olvassátok el a könyv ehhez fűződő magyarázatát (89-90.oldal)
Kérdések, feladatok
90/3. Itt még egyszer elmagyarázom:
A szólás mindig több szóból álló kifejezés, de beszédünkben mindig olyan egységként használjuk, mint amilyen egység a szó. A közmondások azonban mindig mondatértékűek.
90/5. Az interneten is kereshettek!
Pl.: Nem oda Buda = nem addig van az, szó sincs róla! Több is veszett Budánál = történt már ennél nagyobb baj is. Budában, Bécsben, lyukas kemencében = kitérő válasz arra a kérdésre, hogy valaki hol van. Annyit ér, mint mikor Budán muzsikálnak, oszt ide nem hallik = semmit sem ér. Eb lesz Budán bíró = engem ugyan rá nem szednek. Budára is beillenék bírónak = nagyon eszes. Egyszer volt Budán kutyavásár = csak egyszer szokott kivételes szerencséje lenni az embernek. Kinek lova nincsen, Budán is gyalog jár = aki szegény, az mindenütt az.

# data[].attributes.body
Nyelvtan munkafüzet oldal/feladat
96/1. Bakot lő. Megmossa a fejét. a) Durva hibát követ el. Alaposan megdorgálja, leszidja.
97/2. Dolgozik. Nagyzol, hetvenkedik, henceg. Nem titkolja el a véleményét, kereken megmond mindent. Nagyon ravasz, furfangos, álnok. A fösvénységig takarékos. Ott is hibát keres, ahol nincs, folyton akadékoskodik.
97/3. Ő sem különb másnál, neki is megvannak a maga hibái

# data[].attributes.body
Folytatás 97/4. törte a fejét, nyakába veszi a várost, borsot tört Tibi orra alá, nem tudom, nálatok mi van, nálam tévesen a 2. mondatban a járkál szó helyett a tervezte lett kiemelve.
97/5. 1. f) 2. e) 3. h) 4. b) 5. i) 6. j) 7. c) 8. d) 9. a) 10. g)
97/6. Nagy fába vágja a fejszéjét. Ordít, mint a fába szorult féreg. Fát lehet vágni a hátán. Rossz fát tesz a tűzre. Nem látja a fától az erdőt. Fára mászik tőle.
98/7. Szöget üt a fejébe. Ritka, mint a fehér holló. Azt se mondja: fapapucs.
98/8. Kerülgeti, mint macska a forró kását. Szegény, mint a templom egere. Belejön, mint kiskutya az ugatásba. Csökönyös, mint a szamár. Fecseg, mint a papagáj.
98/9. Aki nem dolgozik, ne is egyék. Nem mind arany, ami fénylik. Amit ma megtehetsz, ne halaszd holnapra. Akit a kígyó egyszer megmart, az a gyíktól is fél. Ebül szerzett jószág ebül vész el.
98/10. A szem mindent lát, csak magát nem. (Az embernek önmagát a legnehezebb megismerni.) Akinek nem inge, ne vegye magára. (Aki nem hibás a dologban, ne vonatkoztassa magára az elhangzott megjegyzést, figyelmeztetést, megrovást.) A lónak négy lába van, mégis megbotlik. (Mindenki követ el hibát, mindenki tévedhet.) Amit Jancsi meg nem tanult, nem tudja azt János. (Amihez fiatalon nem szokik hozzá az ember, azt idősebb korára sem szokja meg. Az alapvető ismereteket fiatalkorban kell megszerezni, mert később nehezebben tanul az ember.) A szamár is rúg, ha piszkálják. (A legjámborabb embert is ki lehet hozni a sodrából.) Ki a kicsit nem becsüli, az a nagyot nem érdemli. (Kis értékkel sem szabad könynyelműen, pazarlóan bánni.) Addig jár a korsó a kútra, míg el nem törik. (A veszélyes vállalkozásokra vagy a sorozatosan elkövetett csínyekre, bűnökre előbb-utóbb ráfizet az ember.)
99/11. Két dudás nem fér meg egy csárdában. Éhes disznó makkal álmodik. Nincs otthon a macska, cincognak az egerek. Több szem többet lát. Amelyik kutya ugat, az nem harap.
99/12. SZ, K, SZ, K, SZ, K, SZ, K a) A lovát keresi, pedig a lován ül.
b., Én most ide leírtam Nektek az összeset, írjátok ki, amit nem ismertetek!
Olyan csúnya, hogy a ló az abrakot se venné ki a kezéből. Visszataszítóan csúf. Akinek lova nincs, az járjon gyalog. Akinek nincs módja, az ne urizáljon, hanem alkalmazkodjék anyagi lehetőségeihez. Átesik a ló másik oldalára. Az ellenkező végletbe esik. Közös lónak túros a háta. Amit többen használnak, az rendszerint hamar tönkremegy, mert a lelkiismeretlen emberek kevésbé vigyáznak rá, mint arra, ami csak az övék. Búsuljon a ló, elég nagy a feje. Nem érdemes szomorkodni, búsulni. Ha ló nincsen, a szamár is jó. Jobb híján megelégszünk azzal, ami van. A lovát keresi, pedig a lován ül. Arra az emberre mondják, aki olyan szórakozott, hogy azt keresi, ami rajta, nála van. Ha kétfelől húz a ló, árokba fordul a szekér. Az egymásnak ellentmondó utasítások zavart, bajt okoznak.

# data[].attributes.body
Folytatás:  Itt folytassátok:
100/2. a) aláhúzandó szavak: zsoldot és ellátást b) Bekarikázandó szó: török c) Bekeretezendő rész: valamilyen jogos, biztos járandóságunkat sem pénzben, sem természetben nem kapjuk meg d) Sorshúzást. e) Aki a rövidebbet húzza.  101/4. Addig nyújtózkodj, ameddig a takaród ér! a) Számolj a lehetőségekkel! Ne költekezz anyagi erődön felül!
101/5. Egyéni megoldás, ha van ehhez kedved!
101/6. a) Vak tyúk is talál szemet. b) Megette a kenyere javát. c) Drágább a folt a ruhánál.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fejezd be az adott szólást, közmondást! Párosítsd a mondatrészeket! Keresd ki a jelentését a Magyar szólások és közmondások című könyvben!