# data[].attributes.body
Den handler overordnet om en hyldest til det 20. Århundredet. Det er en hyldest til teknologien og det moderne.
Han nævner i sær, maskinerne, togene, flyvene og sporvognene.

”Jeg elsker alt det, som sker og som skal ske” – Her forklarer han, at han elsker udviklingen og fremtiden.

Han bruger ord med en positivladning. Men, der er også negative ord, hvor han modsiger sig selv. Når han bruger positive ord, så skaber han en positiv stemning.

”Jeg elsker dig, du lykkelige Ulykkestid…
Jeg elsker dig, du selvfølgelige Rædselstid…
Jeg elsker dig, du fornuftige Vanvidstid…
Jeg elsker dig, du kaotiske Systemtid…
Jeg elsker dig, Mørkets Tid, Opstandelsestid,
Epokernes store Selvmodsigelsestid…” - I dette citat, fortæller han indirekte om samfundets tilværelse med industrialiseringen.

Selvom noget er virker negativt, er det stadig positivt for ham, da skrev i kaosdannelse.

Vi kan se træk fra ekspressionismen, at det er meget farverigt, vildt sprog of klare kontraster. Den fortrukne stil i denne tid var lyrik. Vi kan se digtet er fra denne tid, da digtet er lyrik og det farverige sprog , hvor han nævner mange ord og ting, som man normalt ikke brugte i den tid og førhen.
Der er også kontrast, når man bare kigger på ordene, så kan det virker som en modsætning.

f.eks.
”Jeg elsker dig, du lykkelige Ulykkestid…”

Temaerne og buskab er kærlighed til modernisering og fremtiden.

# data[].attributes.body
Emil Bønnelycke var en dansk forfatter, der levede i perioden fra 1893-1953. Han opererede hovedsageligt indenfor ekspressionismen, som han havde en hovedrolle i at bringe til Danmark omkring 1918. Bønnelyckes stil emmede af livsbegejstring for de moderne hverdagsagtige ting som toge, sporvogne og kiosker. Disse ting blev ofte besjælede og forgudet i Bønnelyckes tekster. Hans forkærlighed for diverse transportformer kom formentlig fra hans fars fortid som lokomotivfører. Bønnelycke var desuden ganske bekendt med kollegaen, Tom Kristensen og førnævnte har siden udtalt, at han havde stor gæld til Bønnelycke.

# data[].attributes.body
Som litterær retning kendes ekspressionismen, hvilket var meget populært i denne tid især fra Tyskland, mens beslægtede fænomener i andre lande har fået andre navne, således den italienske futurisme. I opgøret med naturalismens kunst og menneskebillede spiller Nietzsches filosofi en stor rolle.

Emil Bønnelycke bragte ekspressionismen meget ind i hans digt samling ild og ungdom i 1917.

Slutning af første verdenskrig var også kommet i møde da digtet udkom, og var derfor også meget påvirket af de barske par år, som havde påvirket samfundet.

# data[].attributes.body
Han elsker den nye teknologi;

bilerne, togene, flyvemaskinerne etc.

# data[].attributes.body
En hyldest til datidens storby, og

han bruger meget effort på at

beskrive det han elsker ved byen.

# data[].attributes.body
Emil Bønnelycke var meget begejstret for

den teknologiske udvikling