# data[].attributes.body
Käsitletud olid põhjalikumalt ühte sündust 1924. a mässukatse. Puudusid muuseumile omased tunnused ja kesine pildimaterjal. Teemat oleks pidanud lahkama põhjalikumalt ja tooma välja erinevaid aspekte.

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Andree ja Hendriku muuseumile

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Andree ja Hendriku muuseumile

# data[].attributes.body
Väga põnevasti lahendatud ja annab ülevaate nii pildimaterjali kui ka sisu poolest. Muuseumit on kajastatud nii alguses kui ka lõpus.

# data[].attributes.body
Suurepärase jaotusega vahva muuseum, mis kajasta moodi mitmetahuliselt ja erinevaid aspekte. Miinuseks, et oleks rohkem võinud keskenduda Eesti piltidele, pildimaterjal on peamiselt välismaine, samas muuseum pidi Eestist olema. Riietus ja mood iseensest läks välismaailmaga Eestis kokku. Vahva töö

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Margerti ja Rolandi muuseumile

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Margerti ja Rolandi muuseumile

# data[].attributes.body
Põhjalik ülevaade sportlastest. Algus oli väga põnev, korpuste kaupa ära jaotatud jne. Samas oleks tahtnud üldist ülevaadet ka tollsest spordist, natuke oldi liiga palju kinni aastaarvutes ja võitudes, isiklik pool jäi tahaplaanile. Kokkuvõte puudus. Pildid olid väga head.

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Monika ja Kerli muuseumile

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Monika ja Kerli muuseumile

# data[].attributes.body
Huvitav teema.

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Laura-Liisi ja Ketruti muuseumile

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Laura-Liisi ja Ketruti muuseumile

# data[].attributes.body
Muuseumi taust oli kihvt, välja olid toodud muuseumile omased tunnused. Paljudel piltidel puuduvad pealkirjad. 1920. ja 1930. osas oli minul väike segadus, ei saanud täpselt järnevusest aru. Meeste ja lastemood 1940ndatel jäi tagasihoidlikuks. Esitluses ei olnud ühtsust. Kihvtid olid nn ilunipid.

# data[].attributes.body
Selgitab ilusti lahti muuseumi ülesehituse. Hästi jaotatud. Osadel piltidel puudub kommentaar. Rõhutatud on erinevaid aspekte naiste elus - mood, roll ühiskonnas. Kas tõesti said 30ndatel naised kleitide all sellist aluspesu kanda? Lõpuni väga kenasti ja põnevalt üles ehitatud.

# data[].attributes.body
Küüditamine

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Küüditamise muuseum

Muuseum on pühendatud kõigile, kes on Eesti rahva ajaloost huvitatud.
Muuseumi korrapidajad on Oliver Tigas ja Kristjan Seeme
Mis on küüditamine?

Küüditamine on inimeste sunniviisiline ümberasustamine. Massiline küüditamine võib olla toime pandud genotsiidi täidesaatmisel.

Nõukogude okupatsioon

Eestist küüditati üle 30 000 inimese Nõukogude okupatsiooni ajal Siberisse ja teistesse piirkondadesse, et hävitada Eestis nõukogude võimu aktiivsed ja potentsiaalsed vastased ning nende lähedased ja perekonnaliiikmed, kogu iseseisvusaegne poliitiline ja majanduslik juhtkond. Hirmu ja terroriga loodeti maha suruda juba eos igasugune mõte vastupanust ja iseseisvuse taastamisest
1949. a küüditamine
Juuniküüditamine

Juuniküüditamine algas 14. juunil 1941. Selle käigus deporteeriti üle 10 000 inimese. Täisealised mehed kuulutati arreteerituiks ja lahutati perekondadest. Enamik neist hukkus vangilaagrites
Juuniküüditamine
30. juunist 1. juulini 1941 pandi Lääne-Eesti saartel toime uus küüditamisaktsioon, mille käigus viidi ainuüksi Saaremaalt ära 654 inimest, kellest üle 400 (naised ja lapsed) pääses tänu Saksa vägede kiirele edasitungile kuuajalise vangistuse järel Tallinnast tagasi koju.
Juuliküüditamine
Algas 25. märtsil 1949. Selle käigus deporteeriti üle 20 000 inimese, enamasti naised ja lapsed. Suurem osa neist saadeti Krasnojarski kraisse ja Novosibirski oblastisse.
Märtsiküüditamine
Küüditamisi korraldasid okupatsioonivõimud, NSV Liidu ja Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi (NKVD) töötajad, koos kohalike abilistega. Relvadega ähvardades sunniti inimesi oma kodudest lahkuma ja toimetati loomavagunites minema. Nende vara konfiskeeriti.

Alates 1956. aastast lubati küüditatutel Eestisse tagasi tulla, kuid nende vara ei tagastatud. Vara tagastamine sai võimalikuks alles pärast okupatsiooni lõppu ja Eesti taasiseseisvumist.
Loodame, et teile meeldis. Külastage meid jälle kui meil on juba uus näitus.

# data[].attributes.attachment_link.description
Küüditamise muuseum Muuseum on pühendatud kõigile, kes on Eesti rahva ajaloost huvitatud. Muuseumi korrapidajad on Oliver Tigas ja Kristjan Seeme Mis on küüditamine? Küüditamine on inimeste sunniviisiline ümberasustamine. Massiline küüditamine võib olla toime pandud genotsiidi täidesaatmisel.

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Maryo ja Anetti muuseumile.

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Maryo ja Anetti muuseumile.

# data[].attributes.body
Algab põhjaliku sissejuhatusega muuseumisse, muuseumi giidi juhatused järgnevad mitme slaidini. Välja on toodu punkthaaval faktid, seal oleks võinud tuua põnevaid näiteid, kirjeldusi lapsepõlvest. Teenistuskäik sõjaväes on liialt detailne, võiks olla loovamalt lähenetud, mõnest etapist põhjalikumalt, teised välja jätma. Liiga tihedalt täis aastaarve, kirjeldusi vähe Laidoneri elust. Muuseumi lõpus oli jälle muuseumi kajastamine, vahepeal jäi see ära. Muuseumis oli kajastatud algusest lõpuni Laidoneri elu ja tema lõpu aastad olid hästi kirjeldatud. Viimane pilt iseloomustas

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Kristi ja Rolandi muuseumile

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Kristi ja Rolandi muuseumile

# data[].attributes.body
Töö räägib metsavendade tegevusest põhjalikult. Puuduvad viited muuseumile, tegu on esitlusega. Teksti oli liiga tihedalt, kõike ei jõudnud jälgida. Piltidel puudub pildi allkiri ja need pole ka tekstidega seosesse pandud, mistõttu pole aru saada kõikide puhul, millega on tegu. Nii teksti kui ka

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Janna-Liisi ja Mariaana muuseumile

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Janna-Liisi ja Mariaana muuseumile

# data[].attributes.body
Esimene slaid oli väga tore - andis ülevaate, mida muuseumis saab näha. Juhendatakse ruumidesse. Kaardi juures oleks võinud olla legend, et mis mida tähendab. Piltide juurde pildipealkirjad. Väga põhjalik ja tore muuseum, kogu aeg oli giidi abistavad juhtnöörid.

# data[].attributes.body
Pöördumine muuseumikülastaja poole, selgitab, mis muuseumiga on tegu. Ühe slaidi teks oleks võinud olla jaotatud mitme slaidi peale. Väga sisukas. Venemaa asemel kasutada NL. Rahvuse ülevaadet oleks tahtnud ka algusperioodi ja lõpu aasta kohta, et kuidas see muutus. Tabel mõned faktid oleks võinud olla lahti kirjutatud. Teemat oli mitmekesiselt käsitletud.

# data[].attributes.headline
Janari kommentaar Kerli & Monika muuseumile.

# data[].attributes.subject
Janari kommentaar Kerli & Monika muuseumile.

# data[].attributes.body
Väga silmatorkav ja meeldejääv muuseumikülastus. Kohe esimene slaid oli teemaga hästi sünkroonis. Disain & pildid sinna juurde hästi valitud. Sain palju teada meditsiinist I & II maailmasõja vahel. Kahtlane oli, et sõdurid ärkasid keset operatsiooni üles, osad said üldse surma. Samas oli arenemas juba verepank ja tehti ka rönkeneid. Muuseumi külastus oleks võinud ainult natukene pikem olla, võrreldes meie omaga jäi natukene lühikeseks. Ehk polnud rohkem informatsiooni millest kirjutada. Muidu täitsa meeldis ja soovitan kõigile seda muuseumi.

# data[].attributes.body
Teema pidi olema valitud Eesti 1918-1945 - käsitletud on aga maailma ajalugu OMist lähtudes - pole välja toodud eestlaste osalemist neis. Muuseumi sissejuhatus oli hea. Piltidel puuduvad kommentaarid, üks pikk tekst, mida raske jälgida.tore oli viimane slaid, kus viidati järgmisele näitusele.

# data[].attributes.body
Väga omapärase kujundusega, esimene slaid tekitas huvi. Kihvt, et giidid olete. Sissejuhatus on väga hea. Piltidel puudub pealkiri. Polnud aru saada, mis hetkel hakati rääkima Teise maailmasõja olmest. Ajaliselt oli väga keeruline järgida - hüppas ühest perioodist teise ja ei käsitletud ainult Teist maailmasõda. Nt haridust oli käsitletud Teise maailmasõja eel, aga mitte sõja ajal, samamoodi nt on kajastatud 1930ndate majanduskriisi. Tööl puudus konkreetne struktuur. Muuseum oli alguses ja lõpus, aga vahepeal kadus ära. välja toodud mitmeid erinevaid aspekte ja vahva kujundusega.

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Heleni ja Pirke muuseumile

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Heleni ja Pirke muuseumile

# data[].attributes.body
Kujundus sobib teemaga väga hästi kokku. Tekstist vahepeal taustast raske eraldada, nt teine slaid. Muuseumi sissejuhatus ja väljajuhatus, vahepeal puudusid muuseumile omased jooned. Välja on toodud keda küüditati, tähtis oleks rohkem lahti kirjutada, miks küüditati. Piltidel puudub pealkiri. Rohkem oleks ootand olme kirjeldamist, nt mida kaasa võeti ja ka näiteid konkreetsetest küüditatutest. Videot ei saanud millegipärast vaadata. Samuti oleks oodanud kirjeldust, mis neid inimesi Siberis ees ootas. Pildid olid kõnekad ja oli sisse toodud huvitavaid fakte, nt naised ka pidid vagunis sünnitama.

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Morteni ja Karl-Eriku muuseumile

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Morteni ja Karl-Eriku muuseumile

# data[].attributes.body
Väga positiivne algus. Kasutatud nn giidi. Piltidel olid pealkirjad. Metsavendade mõiste juures selgitatud, et ka teistes riikides sarnane tegevus. Pildid sobivad tekstiga, nt relvastus. Video sobis väga hästi. Puuduseks saab pidada, et giiditöö lõppes esimese slaidiga ära ja tuli siis viimasega taas esile. Põhjalik töö.

# data[].attributes.body
Karl Peter Prozes

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1924.a riigipöördekatse
ÜLDISELT
Riigipöördekatse ehk detsembrimäss oli Nõukogude Liidu ebaõnnestunud võimuhaaramise katse Eestis 1. detsembril 1924 . Umbes 200 riigipöördekatses osalejast sai tulevahetustes surma 13, hiljem vahistati veel üle 500 inimese. Valitsusele ustavate sõjaväelaste ja tsiviilisikute seas oli 26 ohvrit. Mässu käigus hävitati mitu silda, kaaperdati 2 lennukit.
Ülevaade mässuliste tegevusest
Kommunistidel õnnestus 1. detsembri varahommikul ajutiselt enda kätte haarata mitmeid strateegiliselt kohti Tallinnas, nagu Balti jaam, Lasnamäe sõjaväelennuväli ning ka Toompea loss. Mitmed nende aktsioonid, näiteks Sõjaministeeriumi hoone ja Tondi sõjakooli kasarmute ründamine, siiski ebaõnnestusid ja ehkki mässajatel õnnestus tappa mitmeid sõjaväelasi ja politseinikuid ning Balti jaamas ka teedeminister Karl Kark, toibusid ametivõimud peagi üllatusest ning suures osas tänu sõjaväelaste ning ka mõningate tsiviilisikute isiklikule initsiatiivile, eriti on esile tõstetud kindral Ernst Põdderi osa, õnnestus enamlaste mäss pärastlõunaks maha suruda.
Mässu mahasurumise tähtsus Eesti Wabariigile
Et Tallinna aktsioon oli kogu riigipöördekatse seisukohalt keskse tähtsusega, siis jätsid kommunistid selle läbikukkumise järel ära planeeritud väljaastumised Tartus ja mujal Eestis. Samuti loobus Nõukogude Liit sõjalisest sissetungist, mis oleks Tallinna langemise korral ilmselt aset leidnud.
Eestlaste kätes valminud film "Detsembrikuumus" pajatab eluliselt 1924.a 1. detsembril toimunud riigipöördekatsest
Riigipöördekatse ebaõnnestumine ning sellele järgnev
Pärast riigipöördekatse ebaõnnestumist toimus üle Eesti tõhus kommunistide vahistamiselaine, samuti mõisteti, et iseseisvus vajab senisest tõhusamat kaitset. Seetõttu reorganiseeriti Eesti Kaitseliit ning mõneks ajaks tekkis Eesti poliitiliste jõudude vahel rahvuslik üksmeel. Ka rahva seas langes toetus kommunistidele drastiliselt ja järgnevatel aastatel marginaliseerus nende organisatsioon Eestis täielikult. Seetõttu olid 1924. aasta mässule järgnenud aastad kuni vabadussõjalaste esilekerkimiseni Eesti sisepoliitikas küllaltki rahulikud.

# data[].attributes.attachment_link.description
1924.a riigipöördekatse ÜLDISELTRiigipöördekatse ehk detsembrimäss oli Nõukogude Liidu ebaõnnestunud võimuhaaramise katse Eestis 1. detsembril 1924 . Umbes 200 riigipöördekatses osalejast sai tulevahetustes surma 13, hiljem vahistati veel üle 500 inimese. Valitsusele ustavate sõjaväelaste ja tsiviilisikute seas oli 26 ohvrit. Mässu käigus hävitati mitu silda, kaaperdati 2 lennukit.Ülevaade mässuliste tegevusestKommunistidel õnnestus 1.

# data[].attributes.headline
Mihkli kommentaar Morteni ja karl-Eriku tööle

# data[].attributes.subject
Mihkli kommentaar Morteni ja karl-Eriku tööle

# data[].attributes.body
Muuseom on väga hästi koostatud väljaarvata mõned krirjavead , eks see käib ikka

asja juurde , muuseom iseenesest äratas minus huvi otsida rohkem infot Metsavendluse kohta

,see teemapeaks rohkem aktuaalne olema tänapäeva noorteseas .

Arvan ,et Morten ja Karl-Erik said oma tööga hästi hakkama.

# data[].attributes.body
Teema oli väga huvitav, kujundus oli hea ning teema arendus

oli loogilne. Video lõik ja pildid olid ka head. Informatsiooni, huvitavaid fakte või emotsioone ellujäänute kohta

oleks võinud rohkem olla. Kohati tundus rohkem esitluse, kui muuseumi moodi olevat.

# data[].attributes.body
Esimene leht avab temaatiliselt muuseumi, välja on toodu ajalehelõiked, mis vihjavad tulevastele sündmustele. Oleks tahtnud nendele lehtedele klõpsida ja põhjalikumalt vaadata, mis seal kirjas oli - lugeda nagu allikaid. Alustatud oli varasemast ajast, kus sündmused kujunema hakkasid ehk Vapside tegevusega, samas siin kohas oleks pidanud avama sügavamalt nende rolli - st kardeti, aga kas ka põhjusega või oli see ainult ettekääne? Piltide juurde pildiallkirjad. Muuseumi osa oli ainult alguses. Hea, et oli vaadatud pikemalt muutusi, mis aset leidsid.

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Oskari ja Karini muuseumile

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Oskari ja Karini muuseumile

# data[].attributes.body
Kujundus vastab teemale. Aru polnud saada kolmandast slaidist, kus oli 20. sajandi algus, mis perioodi täpsemalt olid mõeldud. Eelmine slaid rääkis 1918.-1920. aastast. Kolmas slaid ei sobi perioodi. Teemad haarasid erinevaid hariduse valdkondi, nt kutsekoolid. Puudusid muuseumile omased komponendid ja kokku oli kaheksa slaidi ainult, mis ei võimaldanud anda põhjalikku ülevaadet, samuti polnud ühtegi pilti. Käsitletud olid perioodi 1918 kuni 1930ndate lõpuni.

# data[].attributes.body
Alustatakse üldise teatri jutuga, mis on positiivne. On olemas nn giid, kes juhatab gruppi. Kujundus vastab muuseumile. Teatrite puhul oleks võinud natuke rohkem süvitsi minna, et milliseid etendusi tehti, kes näitlejad olid jms. Pildid etendustelt, nt Orleansi neitsi oli hea, kuid sellele oleks võinud tulla lühike sisukirjeldus. Pildi allkiri, et Ugala teater asus nendel aastatel - ei saanud aru, mis aastatel oli mõeldud. Estonia teatri puhul oleks ka eeldan, et välja tuuakse, mis etendusi seal etendati. Puudu oli Pärnu teater. Väga oluline, sest seal kuulutati välja Eesti Vabariik. Töö oli hästi ülesehitatud ja materjal oli, miinuseks on Pärnu teatri väljajäämine ja kohati ühtse joone puudumine. Muuseum oli toreda kujundusega.

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Kristeli ja Kristi muuseumile

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Kristeli ja Kristi muuseumile

# data[].attributes.body
Esitlus keskendub spordile 1920-1945. Töö on tehtud kui esitlus mitte aga kui muuseum. Puudub sissejuhatav osa, millest hakatakse rääkima. Teisel slaidil on välja toodud 1920.a suveOM. Huvitava faktina on välja toodud, mis tehti selleks, et raha saada sõiduks OMle. Puudub sujuv üleminek ühelt slaidilt teisele. Viienda slaidi pildid peaksid olema suveOM juures. Slaidide peal on kirjutatud lihtsalt faktid, väga vähe pilte ja muuseumile omast jooksvat juttu. Faktide osas puudub valik, näib, et kõik on lihtsalt kirja pandud aastate kaupa seostamata teksti omavahel. Pildid ei ole teksti juures vaid eraldi slaidina, mis raskendab arusaamist. Puudub kokkuvõte. Esitluse tugevuseks on see, et on kajastatud tervet ajavahemikku ühtlaselt.

# data[].attributes.body
Alustavad pöördumisega publiku poole ja all on stiilne auto pilt, kuidseejärel unustati ära, et tegu on muuseumiga ja sellele järgnes tavaline esitlus, mis oli põnevalt üles ehitatud. Järgnevalt on välja toodud kui palju autosid Eestis oli ja kuivürd kiiresti see arv kasvas. Väga hea, et välja oli toodud iga slaidi juures ka foto. Esitlus oli mitmekülgselt lahendatud - näiteks olid välja toodud

# data[].attributes.body
Töös keskenduti autotööstusele. Probleemiks, et töö lähtus Saksa autotööstusest, kuigi teema pidi keskenduma Eestile. Miinu üks hinne.

Muuseum oli väga kihvtil lahendatud. Algas põnevalt tee sildiga. Järgmisena anti ülevaade üldandmetest. Autodest antakse hea ülevaade. Natuke jäädakse kinni aastaarvudesse, oleks eeldan põhjalikumat lähenemist. Põnev, et toodi sisse rahvaauto teema. Vahepeal unustatakse ära nagu oleks tegu muuseumiga vaid on tavaline esitlus, viimane slaid toob muuseumi tagasi sisse.

# data[].attributes.body
Töös keskenduti mõnedele olulistematele Eesti arhitektidele. Tegu ei olnud muuseumiga vaid esitlusega Eesti arhitektuurist. Puudus üldistav osa, sissejuhatus. Välja toodud näidete puhul on vähe keskendutud stiilile, arhitekti enda kirjeldus ei anna piisavalt infot. Tekst ei ole kohandatud muuseumile sobivaks. Puudub kokkuvõte. Töö oli lühike ja jättis pooliku mulje. Huvitav pildimaterjal.

# data[].attributes.body
Esimene slaid oli kohe nii äge, et kutsus kaasa ja giidiks oli metsavend ise. Publikuga suhtlemine oli väga hästi lahendatud. Piltide juurde oleks eeldan, et kirjutatakse, mis pildi peal on. Pildid olid ajastutruud, samas neid oleks võinud olla rohkem nt punkri sisemusest. Huvitavad olid ka metsavendade juhtumi kirjeldused. Video lõpus sobis väga hästi. Töö andis ülevaate metsavendadest, mõnes kohas oleks eeldanud põhjalikumat käsitlust. Kokkuvõttes hea töö.

# data[].attributes.body
Otsisin giidi, ei leidnud. Oleks võinud olla siiski muuseumi moodi esitlus. Uksel peaks olema kindlasti silt "Nõrganärvilistele mitte soovitatav" või isegi vanusepiiranguga. Info inimkatsetest olid suhteliselt detailne ning reaalsust lisasid ka pildid. Kui slaidid jõudsid videoni, siis kadus söögiisu täielikult. Igati huvitav oli külastada muuseumi, kindlasti suurendab inimeste teadlikust, et mida võib tegelikult üks inimene teisele teha ning milleni sõda võib viia. Oli näha, et muuseumi tegijad valdavad teemat. Kuid oleks soovinud teada ka katsetustest teistest riikidest nt USA, NL jne. Sisult jäle, kui põnev muuseum. Läheksin teinekordki, koos sõpradega siis juba. :)

# data[].attributes.body
Töö alguses anti ülevaade ka muudest koonduslaagritest ja siis keskenduti Eesti omadele. Koonduslaagri juures oleks võinud selgitada, miks need koonduslaagrid üldse loodi, milline ideoloogia selle taga oli. Piltide juurde eeldaks kommentaare. Töö oli väga põhjalik sisu poolest. Pildid pärinesid õigest ajastust, teemakohased. Nt tapetud juutide juurde oli toodud mälestusmärk, samas oli ka jõhkraid laagri olmet kujutavaid pilte. Esitlusena tugev. Muuseumi pool jäi nõrgaks.

# data[].attributes.body
Muuseumisse sisse astudes sain aru, et tegu on Eesti muuseumiga. Meeldis, et olid eraldi välja toodud eraldi naissportlased, kellest varem kuulnud polegi(Sara Teitelbaum,Lydia Erikson-Raudsepp,Vaike Paduri). Hämmastas asjaolu, et nii väiksest riigist pärit sportlased püstitasid rohkelt maalimarekordeid. Tekkis külastajana küsimus, et millest see võis tingitud olla ning miks see hulk on märgatavalt vähenenud. Sain selge ülevaate Eesti parimatest meessportlastest, keda mäletatakse tänini. Sealjuures jäi silma asjaolu, et ükski sportlane ei olnud talisportlane ja spordialad olid kõik erinevad. Muuseumi oli meeldiv külastada, kohtumiseni.

# data[].attributes.body
Tundsin puudust giidist, ei teadnud kuhu minna, oli eksimisohte. Salidid olid ise informeerivad ning andsid silmaringi avardava ülevaate.

Ei oleks oskanud arvatagi, et Eestis võisid olla koonduslaagrid nii populaarne teema. Andis detailse ülevaate Eesti koonduslaagritest,

koonduslaarite juhid, ohvrite hulk, hukkamisviisid, orjatööd/ametid jne. Häirivad illustratsioonid andsid shokeeriva ülevaate hukkunutest ja vangilaagrite olukorrast. Igati huvitav esitlus, meeldis.

# data[].attributes.body
Huvitav taustakujundus. Puuduvad ilmestavad pildid ja tekst on punkthaaval välja toodud. Väga tihe tekst, ilma omapoolsete muutmisteta. Töö vajab täiendamist.

# data[].attributes.headline
LV kommentaar Ehteli ja Klaus Peetri tööle

# data[].attributes.subject
LV kommentaar Ehteli ja Klaus Peetri tööle

# data[].attributes.body
I slaidi tekst avab väga hästi muuseumi konteksti. Väga põnevalt üles ehitatud, eriti ruumiline lahendus. Ajastu taustapildid on natuke valest perioodist - ei vasta käsitletavale perioodile, näiteks revolutsiooni pilt pärineb laulvast revolutsioonist mitte 1905 a omast, ligikaudu 100a vahe. Välja oli toodud põhjalik eluloo käsitlus. Tekstid oleksid võinud lühemad olla, ei olnud töödeldud. Videod olid head. Töö käsitles terviklikult Pätsi elulugu.

# data[].attributes.body
Esitluses antakse ülevaade erinevatest relvaliikidest ja keskendutakse siis iga relvaliigi puhul kindlale tüübile. Tutvustused on põgusad ja ei süvene põhjalikult. Esimesena jääb silma taustapiltide positiivne alatoon, mis jätab muuseumi konteksti arvestades vale mulje. Relvad seostuvad sõdadega, mis toovad kaasa kannatusi. Teemaks oli Eesti 1920-1945, kuid siin muuseumis on näited kogu maailmast. Muuseumit tuleb täiendada. Ülesehituse viis, et nimetatakse üldisemalt ja siis tuuakse näide mõnest konkreetsest tüübist sobib.

# data[].attributes.body
Väga vahva, et ruumidele on antud nr-d.

Esemete juures puudub täpsustav tekst, millega on tegu, millal tehtud, miks näitusel jms. Alati ei olnud aru saada ka piltide mõte, nt tekstiilikunsti all olevad erinevad esemed - ei saanud aru, mis esemeid kujutatud oli - pilt ei sobinud mõttega. Lisaks palju pilte, mis on ajastuvälised. Hea, et on kajastatud kunstnikke ja nende töid. Muuseumi ülesehitus jäi segaseks, millele täpsemalt rõhku pandi, et pigem oleks oodanud ühe teema süvitsi minekut, praegusel hetkel jäi väga hektiline mulje. Elmar Kitse loomingi jääb pigem peale teist ilmasõda. Töö oleks pidanud olema rohkem läbi mõeldud. Esitlusega on vaeva nähtud ja palju slaide.

# data[].attributes.body
Lihtne ja silmale hea vaadata. Lugemine oli huvitav ja loogiline. Eriti meeldisid küsimused esitluse alguses- nagu päris muuseumis. Andis hea ülevaate- teksti polnud liiga palju, kuid kõik mis vajalik oli olemas. Näha, et tekstiga on tegeletud, sest isegi lühendid olid lahti seletatud, mitte vikipeediast lihtsalt kopeeritud ja mitte läbi loetud. Oli kasutatud piisavalt pilte.Võib-olla oleks tahtnud näidet tema olemusest, näiteks mingit tema öeldud lauset või repliiki.

# data[].attributes.headline
Grete K. kommentaar Margreti ja Rolandi tööle

# data[].attributes.subject
Grete K. kommentaar Margreti ja Rolandi tööle

# data[].attributes.body
Tundus, nagu olekski päris muuseumis. Kujundus on leitud väga sobilik, vastab ilusti teemale. Sisu oli vägagi informatiivne. Meeldis väga, et oli leitud iga sportlase kohta ka pilt. Sain palju teada, Eesti sportlaste saavutustest, millest varem polnud kuulnudki. Palju oli keskentutud tõstmisele, mis minu arvates praegusel ajal enam nii populaarne pole. Kokkuvõtteks väga hea muuseum, külastaksin ka teist korda.

# data[].attributes.body
Kristini ja Kelli töö kommentaar.

Nõustun eelpool kirja panduga, sisu ja teema on väga huvitav ja ülesehitus on mõistlik. Teksti nähtavus on probleem. Tekst ja pilt oleksid pidanud olema erinevates slaidides. Kirjeldused oleksid võinud olla põhjalikumad. Välja olid toodud väga erinevad vangliaagrid üle maailma ja kirjeldused neist. Tšehhi põrgu kirjeldus oli põhjalik ja tõi välja erinevad aspektid.

# data[].attributes.body
Herta ja Janeli töö kommentaar.

Väga huvitavad aspektid on välja toodud. Eriti põnev oli pais-, nöör jms kirja tüübid, seda ilmsetas suurepäraselt pildimaterjal! Üritasin neid kirjastiile võrrelda - tegu on ilmselt selle ülesandega, et leia pildilt kümme erinevust. Eesti kooli pedagoogiline ajakiri, seda oleks tahtnud suuremalt näha, tundus nii äge. Õppeplaani, tunnikava oleks võinud ka kommenteerida. Vaatasin seda tabelit, maa ja linna võrdlus oli põnev.

Suurepärane ja kihvt esitlus.

# data[].attributes.body
Marika Asi ja Mirjam Sarnit kommentaar.

Töö oli ladusa ülesehitusega, huvitava lähenemisnurgaga, isikupärane. Pildid andsid ajastu konteksti ja näitasid väga hästi ühe inimese elulugu. Väga hea, et olid lisatud ka tema enda kommentaarid ja kõige huvitavam osa oli seigad. Piiluda teise inimese ellu. Suurepärane töö!

# data[].attributes.headline
Helena kommentaar Morteni ja Karl-Eriku tööle

# data[].attributes.subject
Helena kommentaar Morteni ja Karl-Eriku tööle

# data[].attributes.body
Valitud on väga huvitav teema, kajastatud oli kõike, mis nendega oli seotud. Tekkinud küsimustele leidsin vastuse esitlusest, mis on ju väga hea. Kui norida, siis mõned kirjavead. Minu arvates olid nad tublid.

# data[].attributes.headline
Pilleriin Masingu kommentaar Janeli ja Herta esitlusele.

# data[].attributes.subject
Pilleriin Masingu kommentaar Janeli ja Herta esitlusele.

# data[].attributes.body
Väga hea kujundus- ajastu ja teemaga sobiv ning palju pilte, mis tegid esitluse vaatamise huvitavamaks. Eriti meeldis mulle aga muuseumi ülesehitus. Jäi täpselt selline tunne, nagu viibiksingi mõne muuseumi tutvustusel. Ilus sissejuhatus, jätk ja lõpetus. Samuti meeldis, et esitlus oli üles seatud varasemast ajast hilisemani, mitte läbisegi. Minu jaoks oli kõige huvitavam pilt 1928.aasta õppekavast. Päris põnev oli 20ndate õppekava võrrelda praegusega. Pildi juures oleks võinud olla ka seletus, et mida mõni aine endast kujutab, näiteks kõlbluse-ja kodanikuõpetus või kujutamine. Kokkuvõtteks ütleksin, et töö oli väga põhjalik, palju informatsiooni ning oli näha, et esitlusega on vaeva nähtud. Tööd hindaksin igaljuhul hindega 5.

# data[].attributes.headline
Diana kommentaar Grete K ja Anderi esitusele

# data[].attributes.subject
Diana kommentaar Grete K ja Anderi esitusele

# data[].attributes.body
Esitus oli huvitav ja kergesti jälgitav. Põnev oli teada saada teema kohta, mida varem ei ole kuskil tundides ega mujal kajastatud. Oli palju erinevaid fakte ja pilte. Aru on saada, et on palju vaeva nähtud, sest see ei tundu teemana, mis on laialdaselt teada. Kujundus oli hea, kuid puudu oli giidi juhendavad selgitused. Väga palju uut informatsiooni. Meeldis see, et on välja toodud erinevaid valdkondi autodega seotult. Sain teada ka automarkide kohta, mis oli 20-40ndatel kasutusel. Meeldis see, et välja oli toodud ka riigivanema autod ja numbrimärgid. Hea esitus.

# data[].attributes.headline
Grete L. kommentaar Maarika ja Mirjami tööle teemal "Eluolu 1920-1945 Linda Asi näitel"

# data[].attributes.subject
Grete L. kommentaar Maarika ja Mirjami tööle teemal "Eluolu 1920-1945 Linda Asi näitel"

# data[].attributes.body
Antud esitlus äratas minu huvi juba selle pealkirja lugemisel, minu jaoks oli see väga eriline lähenemine ühele esitlusele seega teema valik on väga hea! Esitlus on ülesehitusel väga läbimõeldud, iga slaid esindab arusaadavalt eraldi infot ning töö välimusele on samuti märgavalt rõhku pandud. Muuseumi esitlus algas ka muuseumile vastavalt, giidide tutvustus ja tervitus, mis oli väga positiivne. Kõige enam motiveeris lugema see, et tegu oli kindla isiku ja tema elulooga ning välja olid toodud kõik peamised tegevusalad millega tol ajal tegeldi. Samuti toodi välja L. Asi põnevamad hetked ja faktid tema isiklikust elust ning lisaks sellele oli ka meeldivalt palju pilte, sellest isikust endast erinevates kohtades vastavalt käsitletud teemale.

Esitlus jättis väga hea mulje ning seda oli igati meeldiv ja huvitav lugeda!

Grete Lokko

# data[].attributes.body
Mulle pakkus see töö kõige rohkem huvi, kuna töö oli põhjalikult tehtud. Tekst oli arusaadav ning iga teksti juures olid huvitavad pildid,mis andsid tööle väga palju juurde. Meeldis ka muuseumi sisustus, mis sobib just tolle ajaga kokku. Olid esindatud nii naiste kui ka meeste- mood. Monika Ojarand

# data[].attributes.headline
Temari kommentaar Siimule ja Kristjanile

# data[].attributes.subject
Temari kommentaar Siimule ja Kristjanile

# data[].attributes.body
Imeline töö! Silm kohe puhkas seda tööd vaadates. Kõik oli ilusti organiseeritud ja kohe lust oli lugeda. Tekst oli väga konkreetne ning tähtsam oli öeldud. Lennukite, laevade, tankide ja käsirelvade kohta oli ilusti välja toodud pildid. Plusspunkte annaksin veel selle eest, et oli toodud välja veel erinevaid videosi. Lisaks kiidaksin kujundust, mis oli väga hea ning kiidaksin kutte väga hea töö eest!

# data[].attributes.body
Meeldib, et välja on toodud ka informatsioon arhitehtidest ja nende haridusest ja tööst. Huvitav oli teada saada, et Pärnu rannahotell on aastast 1935, oleks arvanud, et see on palju hilisemal ajal valminud. Kuid esitlus ei meenutanud muuseumi (puudus giid) ja jutt oleks võinud olla rohkem seotud. Kuid esitlus oli väga informatiivne.

# data[].attributes.headline
Laura O.  kommentaar Andree ja Hendriku tööle

# data[].attributes.subject
Laura O.  kommentaar Andree ja Hendriku tööle

# data[].attributes.body
Kohe hakkab silma teemale sobiv taust, mis kutsub kohe lugema. Sissejuhatus jääb veidi puudulikuks ja ka üldmulje ei ole eriti muuseumile vastav, võiks olla rohkem selliseid väljendeid "nüüd suundume edasi järgmisesse saali" vms. Teksti on kohati liiga palju, võiks olla konkreetsemalt ja lühemalt öeldult (aastaarvud ja kaliibrite suurused kõigile meelde ei jää). Väga meeldis see, et pildid täiendasid teksti ja piltide juures oli kirjas, mis seal kujutatud on ja ka aastaarv. Üldiselt sai Eesti Kaitseväest korraliku ülevaate ja oli meeldiv lugeda!

# data[].attributes.headline
Ehtel H. kommentaar Raivo R ja Jaagup M-le!

# data[].attributes.subject
Ehtel H. kommentaar Raivo R ja Jaagup M-le!

# data[].attributes.body
Huvitav kujundus. Oleks soovinud näha esitluses pilte ja videoid. Oleks võinud pikemalt kirjeldada erinevaid väljatoodud punkte. Kujundus polnud väga muuseumi laadne. Majandus oli hästi punktidena välja toodud erinevatel aastakümnetel. Sain teada, et Eesti töötsus kannatas Punaarmee tõttu. Pikalt oli kirjeldatud Euroopa orienteeritud majanduse asendumist. Tööstusettevõtete rajamine ja taastamine oli põhjalikult tehtud. Oleks võinud rohkem materjali olla, kuna täielikku ülevaadet sellest teemast ei saanud kahjuks. Samuti oleks võinud olla välja toodud Eestlaste erinevaid tööstusharusid. Väga kahju,et töösse polnud välja toodud näiteid ja pilte, mis oleks palju juurde andnud esitlusele. Alati saab paremini! Kuid siiski on näha, et on vaeva nähtud ja poiste kohta üsna hea töö.

# data[].attributes.headline
Maarika kommentaar Grete ja Maarja tööle

# data[].attributes.subject
Maarika kommentaar Grete ja Maarja tööle

# data[].attributes.body
Grete ja Maarja muuseum metsavendade kohta jättis väga hea mulje. Esiteks meeldis see, kuidas nad olid välja mõelnud suhtlemise lugejaga, lugeja kaasamise arutellu. Selline isiklik suhtlemine minu kui lugejaga motiveeris teemasse süvenema ja kaasa mõtlema. See oli minu jaoks täiesti uus lähenemine, sain palju uusi ideid tulevaste esitluste tegemiseks.
Kiidusõnad lähevad ka teemakäsitlusele – materjal oli väga hästi grupeeritud, mis tegi teemade jälgimise väga mugavaks. Samuti meeldis see, et slaidide peal ei olnud liialt palju teksti – informatsioon oli esitatud piisavalt kokkuvõtvalt. Põnevaks tegid lugemise erinevad tekstinäited ja tõestisündinud lood kui ka see, et paljude slaidide pealkirjaks olid küsimused. Positiivselt üllatas mind ka see, et välja oli toodud metsavendade seos tänapäevaga – nende tegevus tänapäeval, korraldatud üritused, kajastatus meedias.

# data[].attributes.body
Meeldis muuseumi kirjeldus, sündmused olid kirjeldatud

väga põhjalikult, aastate järgi. Pildid ja videod huvitavad, väga
ülevaatlik töö. Tublid!

# data[].attributes.headline
Liisi kommentaar Maarika ja Mirjami tööle

# data[].attributes.subject
Liisi kommentaar Maarika ja Mirjami tööle

# data[].attributes.body
Huvi tekitav teemavalik. Konkreetsest inimesest ja tema elust on palju põnevm lugeda kui üldistusi. Natukene liiga järsku lõppes ära, oleksin hea meelega edasi lugenud. Sain hea ülevaate eluolust. Parajalt palju informatsiooni. Hästi arusaadavalt sõnastatud, lihtne oli lugeda ja aru saada. Pildid olid asjakohased ja andsid räägitavast parema ettekujutuse. Algus oli loominguline ja huvitav. Palju teksti ei häirinud, sest sisu oli mitmekesine. Kokkuvõtteks oli väga hea ja informatiivne muuseum.

# data[].attributes.body
Muuseum on huvitav ja sisutihe, sest informatsiooni on küllaltki palju. Sissejuhatus on hästi välja mõeldud! Lõpus oleks võinud olla lubatud küsimuste koht ja väljumise koht. Olemasolevad pildid olid asjakohased, aga neid oleks võinud olla veel rohkem ja suuremad. Kohati liiga palju teksti ja vähe pilte. Nt kui alguses räägiti ülikondadest ja kingadest, oleks võinud pilt ja tekst olla vaheldumisi, sest tekst ei jää nii hästi meelde kui pildid. Sisu oli hoolikalt läbi mõeldud ja loogilises järjekorras esitatud. Meeldis harmooniline ja sobiv värvilahendus. Aga üldiselt oli hea esitlus! Sisaldas palju huvitavat informatsiooni.

# data[].attributes.headline
Maikeni kommentaar Maarika ja Mirjami tööle

# data[].attributes.subject
Maikeni kommentaar Maarika ja Mirjami tööle

# data[].attributes.body
Töö on väga hea nii kujunduse kui ka sisu poolest. Eriti meeldib mulle teema valik. Suureks plussiks on need laused, mis teevad sellest esitlusest muuseumi (nt lisatud kes on giidid). Töö sisu on väga põhjalik, iga teema juures on kõik oluline pisemate detailideni välja toodud. Väga hea on ka see, et lisaks tekstile on illustreerivad pildid. Lisaks sellele, et töö on põhjalikult ja hästi ära tehtud, on see ka väga huvitav.

# data[].attributes.body
Esitlus oli hästi kujundatud ning muuseumi moodi. Eriti meeldis mulle algus, kus oli küsimuste kaudu kirja pandud, millest muuseumis räägitakse. Informatsioon oli kirja pandud lühikeste ja täpsete lausetena. Meeldis ka see, et oli üsna palju pilte.

# data[].attributes.headline
Mirjami kommentaar Siim Villako esitlusele

# data[].attributes.subject
Mirjami kommentaar Siim Villako esitlusele

# data[].attributes.body
Meeldis esitluse kujundus, muuseumisse sissejuhatus oli samuti ilmekalt tehtud. Esitluses on hästi ära põhjendatud, miks aastatel 1920-1939 Eesti rahvastik tõusis. Lisaks Eesti majanduslikule olukorrale on ära mainitud ka maailma üldine olukord, nt must teisipäev. Oleks võinud olla rohkem seletatud, kui palju mõjutas 1929. aastal maailmas toimunu Eesti rahvastikku, kuid saan aru, et sellise teema kohta pole arvatavasti piisavalt materjali. Peale 1939. aastat toimunud rahvaarvu vähenemise põhjused on üksikasjalikult välja toodud, see oli minu arvates väga hästi tehtud. Kõik sõjaga kaasnevad rahvaarvu muutused (baltisakslaste lahkumine ja järelümberasumine, mis oli kujutatud ka Tuulepealse maa osas, Vene vangilaagritesse saadetud inimeste hulk jne) on seletatud arusaadavalt ning on omavahel seoses. On näha, et autor valdab teemat. Peale jutu on lisaks välja toodud ka arvulised faktid ja statistilised joonised, kust saab ise uurida täpsemalt rahvastiku omapära. Viimase slaidi juures (kus oli rahvastikupüramiid), oleks võinud olla täpsemalt seletatud põhilisi rahvaarvu erinevusi, näiteks et miks oli 15-19 aastate inimeste osakaal 1934. aastal Eestis nii väike. Esitluses esines ka mõningaid keelelisi puudujääke, kuid üldjoontes jäin väga rahule, kuna sain põhjaliku ülevaate antud teemast.

# data[].attributes.body
Esitlus oli hästi kujutatud, värvid olid väga hästi sobitatud. Muuseum oli õpetlik, sai põhjalikku ülevaate eriti kallimatest autodest. Igapäevaelu autodest oleks tahtnud ka veits teada saada. See eest oli jõukamate inimeste autodest, taksodest ja bussidest palju kirjas. Hea oli see, et ei olnud liiga palju teksti, vaid põhilised asjad.  Veel oli hea see, et iga auto juures oli pilt ka. Sain teada, et taksod moodustasid väga suure osa Eestis olnud sõiduautodest. Sain ka teada uusi automarke, nt Buick ja Lincoln. Huvitav on see, et luksulikeks taksodesk nimetati neid, millel oli raadio. Nüüd on see autote puhul tavaline, et on olemas raadio. Väga hea ja arusaadav esitlus!

# data[].attributes.headline
Helanderi Kommentaar Oskarile ja Karinile.

# data[].attributes.subject
Helanderi Kommentaar Oskarile ja Karinile.

# data[].attributes.body
Nende esitlus on hästi koostatud, sain informatisooni Eesti Haridusest. Teemad olid valitud huvitavad. Kujundus vastab teemale. Sain teada, milliseid kooli leidus peale Tartu Ülikooli. Sain informatsiooni kutse hariduse kohta. Sain informatsiooni 1930-1940 aasta hariduse kohta.

# data[].attributes.headline
Laura-Liisi kommentaar Maryo Lannole ja Anett Simgale:

# data[].attributes.subject
Laura-Liisi kommentaar Maryo Lannole ja Anett Simgale:

# data[].attributes.body
Muuseum on väga hästi kujuntatud. Alguses on põhjalikult kirjeldatud mis muuseumiga on tegemist. Enne nn ruumi minemist oli kirjas mis ruumiga on tegemist. Töö sisu oli hästi paigutatud ja asjakohalik.Muuseumi taust oli sobilik teemaga.Teie muuseumist sain hea ülevaate Johan Laidonerist.

# data[].attributes.headline
Raivo kommentaar Siimu ja Kristjani esitlusele

# data[].attributes.subject
Raivo kommentaar Siimu ja Kristjani esitlusele

# data[].attributes.body
Minu arvates hästi tehtud, lühike ja kokkuvõttev tekst, pole mingit pikka sisutühja pläma. Ilusti välja toodud kõikide teemade kohta lühike tekst ja pildid, suureks plussiks olid ka videod mida oli tore vaadata. Sain nii mõndagi uut ja põnevat teada.

# data[].attributes.headline
Janeli kommentaar Johanna- Liisi ja Mariaana muuseumi

# data[].attributes.subject
Janeli kommentaar Johanna- Liisi ja Mariaana muuseumi

# data[].attributes.body
Alguses oli väga huvitav nende muuseumi tutvustus. Samuti oli enne nö. igasse ruumi sisenemist välja toodud, mida me selles ruumis näeme. Teie muuseumist sain põhjaliku ülevaate eestlaste relvadest ja varustusest 1918-1945. aastatel. Meeldis väga, et ruumid olid hästi sisustatud, ehk siis igale ruumile oli mingi kindel teema nt vintpüssid. Samuti läks muuseumi tume taust teemaga kokku. Kuigi pilte oleks võinud natuke rohkem olla, oli muuseum väga tore.

# data[].attributes.headline
Mariaana kommentaar Helena ja Silja tööle

# data[].attributes.subject
Mariaana kommentaar Helena ja Silja tööle

# data[].attributes.body
Muuseum on ilus ja kena. Mis mulle kõige rohkem meeldib on värvide kombinatsioon ja paigutus. Kuid puudub tubade vaheline tekst (Mis tuba on järgmine? Mis seal toas on?). Lisaks puudub muuseumist välja viiv tekst. Samas on toad põhjalikud ja pildid ilusad. Muidugi on muuseum väga huvitav ja hariv. Oleks tahtnud näha ka laste moodi ja ehteid. Muidugi kõige ka nüüd ei saa

# data[].attributes.headline
Janeli kommentaar Laura-Liisi ja Ketruti tööle

# data[].attributes.subject
Janeli kommentaar Laura-Liisi ja Ketruti tööle

# data[].attributes.body
Esitlust vaadates tuli tunne, et justkui olekski muuseumis. Aastad olid järjest ning polnud mingit segadust.

Samuti oli alguses kohe kirjutatud, et millisesse aega me läheme. Ilunipid olid väga huvitavad ja jahmatavad.

Kuigi taust läks teemaga kokku, oli natukene raske teksti lugeda, kuna taust jäi liiga kirjuks.

Nende muuseumist sain täpse ettekujutuse, milline oli Eesti mood aastatel 1920-1940.

Muuseumis oli ka palju huvitavaid pilte. Mulle meeldis väga teie muuseum, kuna see oli hästi liigendatud.

Näiteks olid naised, mehed ja lapsed eraldi väljatoodud.

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Eesti Sõjavägede Staabi Mereväe Jaoskond

# data[].attributes.attachment_link.description
MUUSEUM "EESTLASTE RELVAD JA VARUSTUS AASTATEL 1918-1945" Tere tulemast meie muuseumi "Eestlaste relvad ja varustus aastatel 1918-1945. Meie muuseumis saab ülevaate, millised olid relvad, kust need tulid, mis põhjustel need kasutusele võeti, miks neid kasutati, millised olid Eesti sõjameeste varustus sõjas. Lisaks saab ka ülevaate, kuidas arenesid relvade kasutamine ja milline oli varustuse areng.

# data[].attributes.body
Töö kujundus ja kirjapilt meeldis väga. Tekitas sellise tunde, et oledki kuskil muuseumis ja loed aastakümnete tagust ajalugu. Töö sisu oli väga põhjalik ja andis ülevaate teemast. Algas tutvustava sissejuhatusega nagu olema pidi. Meeldis veel, et aastate kaupa olid välja toodud erinevad ümberkorraldused. Teemale vastavalt olid ka pildid mis andsid veel põhjalikult ülevaate teemast. Minu arvates oli väga huvitav ja sisukas esitlus

# data[].attributes.body
Meeldis sissejuhatus, et alustati tutvustamisega, milles töö seisneb ning tutvustati ka erinevaid korruseid. Sain tööst väga põhjaliku ülevaate. Töö oli informeeriv ning töös oli palju pilte erinevatest moodidest näiteks. Töö oli konkreetne ja andis teemast põhjaliku ülevaate. Mis mulle eriti meeldis oli lõpetus, kus kajastati seda, et loodeti et töö meeldis ja et väärtustagem ja tundkem uhkust oma Eesti naiste üle.

# data[].attributes.headline
Jaana kommentaar Kadi ja Liisi esitlusele

# data[].attributes.subject
Jaana kommentaar Kadi ja Liisi esitlusele

# data[].attributes.body
Nende muuseumis oli seletatud,

kus sai relva kasutada.

Muuseumis oli selgelt öeldud kus oli relva vaja kasutada.

Relvade kohta oli selgitatud täpselt, milleks oli relva vaja kasutada.

Mis mulle meelde jäi ja mida ma kiidan:

Kiidan grammatika eest kuna paljud tahavad

kirjutada sõna "tankid" asemel "tangid".

Leiti sobilik ajastul tehtud pilt, mis oli väga tore

Mis oli väga huvitav nende töö puhul oli see, et oli 1 ühine mäestiku pilt, mis oli sobilik ja ilus.

Muuseumis oli hästi öeldud,mis järgneb ning oli öeldud mida saab edasi vaadata.

Mulle meeldis see, et oli muuseumis pilti inimesest, kes hoiab relva korrektselt käes.

Muuseumis oli sobilik tervitus ja vastuvõtt.

Muuseumi lõpus oli hea, et sooviti viisakalt hüvasti külalistega ning kutsuti neid taas külastama!

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Maria Kruszewskaga Poeg Michael Laidoner

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Kasupoeg Aleksei Krusxewski Elulugu Sündis Viljandimaal

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Konstantin Päts Johan Laidoneri Nõukogude

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Johan Laidoner Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee

# data[].attributes.attachment_link.description
Johan Laidoner Üldine Sündinud 12. veebruar 1884 Surni 13.märts 1953 Venemaal Vladimiri vanglas Auastmelt kindral Teenistuses oli Venemaa Keisririigis ja Eesti Wabariigis Osales Esimeses Maailmasõjas ja Eesti Vabadussõjas 1909 abiellus Maria Kruszewskaga Poeg Michael Laidoner (1913-1928) Kasupoeg Aleksei Krusxewski Elulugu Sündis Viljandimaal, Viiratsi vallas, Raba talus Jaak Laidoneri (1854-1911) ja tema naise, Raba talu peretütre Mari Saarseni (1851-1938) esimene laps J.

# data[].attributes.headline
Triin M. kommentaar Mirjami ja Maarika esitlusele

# data[].attributes.subject
Triin M. kommentaar Mirjami ja Maarika esitlusele

# data[].attributes.body
Nende tehtud töö pakkus mulle kõige enam huvi,

kuna päris sellist infot ei saa igalt poolt, mis on saadud

otse inimeselt, kes selle läbi on elanud, On näha, et tööga

on nähtud palju vaeva ning see on võtnud aega.

Esitlus pidi olema muuseumi moodi ning Maarika ja

Mirjami esitlus seda tõesti on ka. Parema ettekujutuse

andsid ka illustreerivad pildid.  Kuna elan ise ka Verioral,

siis oli minu jaoks väga huvitav oli teada saada, et

Veriorale on visatud pomm(e) raudteejaama rajooni.

Samuti oli huvitav lugeda, kuidas olid eluolud siis ning seejärel mõelda,

kui palju on asjad muutunud. Väga üllatav oli minu jaoks see, et kooli

kõnniti jala vahepeal 9, vahepeal 17 km

# data[].attributes.body
Esitlus oli hästi kujundatud ning huvitavate piltidega. Väga meeldis mulle selle muuseumi algus, kus oli väga huvitavalt selgitatud, mis on meditsiin ja millised on meditsiini ülesanded. Meeldis ka see, et oli ära seletatud, milline oli meditsiin I maailmasõja ja II maailmasõja ajal ning kuidas see arenes. Sain teada et sõdurid ärkasid operatsiooni ajal üles. sain teada ka et vereülekande tegemiseks pumbati veri ühest inimesest välja ja teise inimese sisse. Esitluses oli väga hea see, et oli arusaadav ja mitte ülepakutud.  oleks võinud olla natuke rohkem slaide ja pilte, kuna siis oleks lugejal huvitavam ülevaade. Üldiselt oli kõik  väga hea, mulle meeldis!

# data[].attributes.body
Muuseum oli väga õpetlik, sain teada uut inimeste igapäevaelust teise maailmasõja ajal. Kasutatud pildid sobisid muuseumiga. Infot oleks natukene rohkem võinud olla aga muidu oli väga põnev. Slaidide paigutus oli hästi väljamõeldud. Selles muuseumis oli huvitavaid fakte. Kõige rohkem mulle meeldis kui muuseumisse vaatasin oli korralik alustus ja lõpetus! :) Käsitletud oli väga mitmekülgselt (nt. Põhilised tööd, hariduskäik, sõja eest põgenemine...). Kokkuvõttes olen ma väga rahul muuseumiga ning sain teada palju õpetlikku nt: Rahva põgenemine sõja eest, et 80000 inimest lahkus eestist 1939-1944 aastal ning lahkumisel hukkus üle 6000 inimese. :)

See muuseum andis ülevaate ning olen väga rahul! :)

# data[].attributes.headline
Ketruti kommentaar Kristinile ja kellile

# data[].attributes.subject
Ketruti kommentaar Kristinile ja kellile

# data[].attributes.body
Mulle tõesti väga meeldis see muuseum nii kujunduselt ning teemalt. Slaidide paigutus oli hästi väljamõeldud. Infot oli piisavalt ning väga palju uut ja huvitavat. Ning eriti see taust (kaart) tõi parema pildi silmade ette. Mulle meeldis, et toodud oli välja vangide kohtlemist. Siin muuseumis oli illustratsioone piisavalt nägin pilte, mis kindlasti sobisid muuseumiga. Ma nõustun Herta kommentaaris lausega, et pildi taustal olevat teksti oli halb lugeda. Aga mina olen selle muuseumiga väga-väga rahul ning väga põhjalik! :)

Väga MEELDIS! :)

# data[].attributes.body
Tööl paistis kohe silma see, et see oli ilusalt kujundatud. Meeldis väga see, et kõikide relvade ja varustuste kohta oli toodud eraldi pildid ja need olid jaotatud riikide kaupa. Mõne sõjarelva kohta oli isegi video ja see näitas väga hästi ära, kuidas tankid jms töötasid. Tekst selgitas kõik hästi ja lühidalt ära ning ei veninud liiga pikaks. Töö oli hästi tehtud ning seda oli põnev lugeda ja veel põnevam vaadata. töö tekitas muuseumi tunde, kuna siin oli väga palju pilte ja kogu sõjatehnika oli väljatoodud

# data[].attributes.headline
Herta kommentaar Edithile ja Lisa Mariele

# data[].attributes.subject
Herta kommentaar Edithile ja Lisa Mariele

# data[].attributes.body
Mulle meeldis teemavalik - käsitleti teemat, mis on huvitav ja mida võiks teada Eesti ajaloost. Muuseum algab konkreetse sissejuhatusega - tutvustatakse ja selgitatakse üldist teemat. Aastate kaupa olid välja toodud olulised ümberkorraldused. Vastava aasta kõige tähtsamad muudatused olid esile toodud tumedamalt - jäid kohe silma. Slaide illustreerisid sobiva suurusega ning teema- ja ajakohased pildid. Meeldisid selgitused teatud punktide juures. Info oli esitatud konkreetselt. Negatiivse poole pealt jäid silma mõned kirjavead. Kokkuvõttes oli huvitav ja hariv muuseum.

# data[].attributes.body
Muuseumiga tutvudes jäi kohe silma kujundus. Üldine taust vastas teema valikule. Mulle meeldis slaidide paigutus - slaidid jaotusid erinevate riikide vahel, kus olid olnud Eesti sõjapõgenikke. Kaart (taust) aitas paremini ette kujutada sõjapõgenike asukohti. Kasutatud pildid sobisid muuseumi illustreerima - olid aja- ja teemakohased. Huvitav oli vaadata, milline nägi välja üks osa Soldbuch'i sõduriraamatust. Infot oli piisavalt ning väljatoodut oli huvitav lugeda. Käsitletud oli erinevaid vangilaagreid. Meeldis, et oli kirjeldatud ka näiteks eluolu ja vangide kohtlemist, mitte ainult statistikat: kui palju oli kuskil eestlasi, kui paljud jäi ellu või kui paljud said surma. Kahe slaidi puhul oli tekst liiga hele ning pildi taustal halvasti loetav. Oli ka mõni üksik kirjaviga. Kokkuvõttes jäin muuseumiga rahule, sain uut ja huvitavat teada.

# data[].attributes.headline
Kadi S. kommentaar Ehtelile ja Klaus Peetrile

# data[].attributes.subject
Kadi S. kommentaar Ehtelile ja Klaus Peetrile

# data[].attributes.body
Väga põnev kujundus. Selline tunne nagu olekski muuseumis sees ja kõnnid giidi järgi.  Ilusasti on kirjutatud kuhu muuseumi ma nüüd sisenen. Räägib Konstatin Pätsi eluloost kõik põhjalikult ära. On lisatud ilusad pildid. Räägib Konstatin Pätsi perest, et mitu õde ja venda tal oli. Räägib põhjalikult Konstatin Pätsi tegemistest. Väga hea oli lõpus see, et oli pandud filme. Mulle meeldis Ehteli ja Klaus Peeteri töö.

# data[].attributes.attachment_link.description
Estnische SS-Legion AVATUD IGA PÄEV 9.00-16.00 MOBILIATSIOON 24. veebruaril 1943 kuulutati Saksa vägede poolt okupeeritud Eestis välja 1919.-1924. aastal sündinud meeste mobilisatsioon Saksa tööteenistusse. Mobiliseerituile anti luba "valida" tööteenistuse ja SS-leegioni astumise vahel. EESTI SS LEEGION AJALOONÄITUS SELLEL NÄITUSEL ME RÄÄGIME EESTI LEEGIONIST EHK EESTLASTEST, KES SÕDISID SAKSA POOLE PEAL, KUID SÜDAMES OMA RIIGI EEST, MITTE SUURE SAKSAMAA EEST!

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti sõdurid II maailmasõjas Eesti sõdurid II ms. Eestlased võitlesid II maailmasõja käigus mitmetes eri mundrites, peamiselt Nõukogude Venemaa ja Saksmaa vormides, kuid ka Soomepoistena võitlusgrupis "Erna", ning isehakanud partisanidena keda tunti "metsavendade" nime all. Eesti sõjavägi liideti 1940 aastal punaarmeega, punaväe koosseisus moodustati selleks Eesti territoriaalne 22. laskurkorpus.

# data[].attributes.body
http://prezi.com/50ybrqvdshb1/?utm_campaign=share&utm_medium=copy

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Karin Rosenberg Oskar Naarismaa Haridus Eestis Kutseharidus

# data[].attributes.attachment_link.description
Haridus Eestis Kutseharidus märkimisväärsete tulemusteni alles iseseisvusaja lõpupoole 1930. lõpuaastail oli Eesti Vabariigis nelja erinevat tüüpi kutsekoole: põllumajanduslikud, majanduslikud, tehnilised ja kodumajanduslikud Kutsekoolides õppijad võisid olla väga erineva eelneva haridustasemega 4-aastasest algharidusest kuni 9-klassilise reaalkoolini, ka õppeaeg erines kutsekooliti 1st kuni 4 aastani Kõrgkoolid Lisaks Tartu Ülikoolile koolitasid kõrgharidusega spetsialiste ka teised õppeasutused - insenerid tulid Tallinna Tehnikumist (1938.

# data[].attributes.body
Juuniküüditamine

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tere tulemast juuniküüditamise muuseumisse!
Juuniküüditamine
Juuniküüditamine toimus 14. juunil 1941.
Nõukogude Liidu võimude poolt küüditati Eestist Siberisse 10 000 inimest.
Eesmärk oli hävitada NL aktiivsed ja potensiaalsed vastased.
Küüditati nii naisi, lapsi kui ka vanureid.
Keda küüditati?
Küüditatavad olid jaotatud kaheksasse "rahvavaenlaste gruppi".
Küüditati:
erinevaid erakondadesse kuuluvaid inimesi;
politseinikke;
riigiametnikke, tööstureid ning jõukamaid taluperemehi;
ohvitsere ning valgekaartlasi;
eelmainitud gruppide perekondi.

Teekond Siberisse
17. juunil 1941 hakkasid küüditatavaid täistuubitud rongid liikuma Siberi poole.
Ühte vagunisse oli paigutatud üle 50ne inimese.
Valgus vagunisse pääses vaid kitsast pilust, õhku oli vähe, vett ei olnud ning käimlaks oli vaguni keskel olev toru.
Palju inimesed surid näljasurma või veepuudusesse.
Ohvritele anti ka meelega soolakala vähese vee võimalusega.
Samuti levisid vagunites igasugused haigused.
Naised ka sünnitasid vagunites kuid enamik neist sündis surnuna.

Juuniküüditamise ohvrid
Juuniküüditamise ajal hukkus rohkem kui 6000 inimest.
Alla 1-aastastest lastest hukkus enam kui kaks kolmandikku.
Alla 2-aastastest lastest hukkusid enam kui pooled.
70 aastast hiljem (2011) oli elus u. 700 juuniküüditamise ohvrit.
Juuniküüditamise muuseum
Laste küüditamine okupeeritud Eestist Venemaale on genotsiidi- ja sõjakuritegu, mida Nõukogude võimuorganid on igati püüdnud varjata.
Genfi konventsioon nimetab genotsiidi tunnuseks on: laste sunniviisiline ümberpaigutamine ühest üksusest teise.
Täname külastamast!

# data[].attributes.attachment_link.description
Tere tulemast juuniküüditamise muuseumisse!JuuniküüditamineJuuniküüditamine toimus 14. juunil 1941.Nõukogude Liidu võimude poolt küüditati Eestist Siberisse 10 000 inimest.Eesmärk oli hävitada NL aktiivsed ja potensiaalsed vastased.Küüditati nii naisi, lapsi kui ka vanureid. Keda küüditati? Küüditatavad olid jaotatud kaheksasse "rahvavaenlaste gruppi".Küüditati:erinevaid erakondadesse kuuluvaid inimesi;politseinikke;riigiametnikke, tööstureid ning jõukamaid taluperemehi;ohvitsere ning valgekaartlasi;eelmainitud gruppide perekondi. Teekond Siberisse17.

# data[].attributes.attachment_link.description
Metsavendade muuseum Virumaa metsavennad Suvesõjas Metsavennad Nõugogude okupatsiooni ajal Relvastus Metsavennad kasutasid põhiliselt neid relvi mis kätte sattusid. Põhiliselt olid need saksa ja vene vintpüssid. metsavendade elupaik Metsavennad elasid punkrites mis olid maa sisse kaevatud. Seinad ja katus olid tehtud palkidest. Katuse peale pandi mulda ja sammalt, et punkrit vähem nähtavaks teha.

# data[].attributes.body
Autode kasutamine Eesti Wabariigis

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tere tulemast meie muuseumisse "Autode kasutamine Eesti Wabariigis enne teist maailmasõda".
Autode arv Eestis
1921.a oli eestis 144 autot
1930.a oli autode arv juba 2538
1940.a oli eestisse jõudnud 6512 autot
Luksus- ja sportautod
Eestis ei leidunud enne sõda palju ülikalleid luksus- ja sportautosi. Kallimaid sõidukeid ehitanud firmade autodest leidus meil aga Cadillace, Maybache, Lincolne, vähemalt üks Alfa-Romeo ning 1920. a-te lõpus isegi kaks Bugattit. Märkimisväärselt populaarsed margid olid ka laia hinnaklassi pakkunud Buick, näiteks 1936. aastal osteti nii mõnigi kuni 12 000 krooni eest.
Jõukamate inimeste autod
Kõige arvukamalt oligi Eestis enne sõda autoomanikke ärimeeste, töösturite, kaupmeeste, pankurite ja majaomanike seas. Eestis olid üsna levinud ka Inglise, Prantsuse ja Itaalia autod. Näiteks RENAULT' omanikeks olid autoärimees Boris Sabsay ja AS Rauaniidi omanik Ephraim Lerenmann.
AUTODE KASUTAMINE EESTI WABARIIGIS
Huvitavat
1930. aastate II poolel maksid odavamad uued sõiduautod 2000-3000 krooni, auto võis osta ka järelmaksuga ning autoomanike ring laienes jõudsamalt väljapoole tööstus- ja kaubandustegelaste ringkonda.
1937. aasta juunis jõudis Tallinna Eesti Evangeelse Luteriusu Kiriku piiskopi Hugo Bernhard Rahamägi ja kirikukogu ametiautoks ostetud 8-silindriline NASH AMBASSADOR 8. Autot nimetati lausa luksussõidukiks, see oli varustatud kütte, aknasoojenduse, "killunematute" klaaside, udulaternate ja Philco autoraadioga ning oli väidetavalt esimene seda tüüpi Nash kogu Baltikumis.
Taksod
Väga suur osa Eestis olnud sõiduautodest olid taksod ehk "üüriautod". Näiteks 1930.a lõpus oli Eestis 1777 sõiduautost taksosid 875 ehk peaaegu pooled.
Rakvere taksonduse arengut 1920. aastate lõpus kajastas regulaarselt kohalik ajaleht Virulane, mille andmetel ilmusid esimesed taksod Rakverre 1927. a. alguses, kui firma Kreek ja Tomson soetas selleks otstarbeks 2 Fordi. Taksomeetritega varustatud autode esimene proovisõit toimus 20. veebruaril 1927. 1930. aastatel muretseti taksodeks juba üsna luksuslikke, raadio ja kütteseadmega varustatud masinaid.
Siin on näide "üüriautodest"
Riigiasutused
1920. aastatel ostsid riigiasutused peamiselt Fiat ja Renaut sõiduautosid. See tava tulenes kaitseväe kogemustele tuginedes vastu võetud ametkondadevahelise vastava komisjoni ettepanekust, mis lõpuks vormistati ka valitsuse otsusena. 13. juunil 1929 vastu võetud valitsuse otsuse järgi võis riigiasutus osta aga põhimõtteliselt mis tahes marki auto, kui see vastas teatud tehnilistele tingimustele. 1930. aastatel eelistasid riigiasutused valdavalt Ameerika päritolu autosid.
Riigivanema auto
1929-1930 kandsid riigivanema autod registreerimisnumbreid A-2 (Fiat) ja A-3 (Renault), edaspidi A-1 (Cadillac) ja A-2 (Mercedes-Benz). 1930. aastate teisel poolel olid riigivanema/presidendi käsutuses olevad autod registris tavanumbritega, kuid võisid ametlike ja pidulike sündmuste puhul kanda ajutist esindusnumbrit A-1. Riigivanemat sõidutati limusiiniga ja neid vahetati tihti.
Esimesed bussid 1920. aastatel
Hakkasid toimuma esimesed ohvritega liiklusõnnetused
Näide "jõuvankri" juhtimisloast
Täname, et külastasite meie muuseumi ja loodame teid varsti jälle näha.
Grete Kellamäe ja Ander Adamson

# data[].attributes.attachment_link.description
Tere tulemast meie muuseumisse "Autode kasutamine Eesti Wabariigis enne teist maailmasõda".Autode arv Eestis1921.a oli eestis 144 autot1930.a oli autode arv juba 25381940.a oli eestisse jõudnud 6512 autotLuksus- ja sportautodEestis ei leidunud enne sõda palju ülikalleid luksus- ja sportautosi. Kallimaid sõidukeid ehitanud firmade autodest leidus meil aga Cadillace, Maybache, Lincolne, vähemalt üks Alfa-Romeo ning 1920.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
AVATUD UUS MUUSEUM !
PÄRNUMAAL TAHKURANNA VALLAS AVATI TÄNA UUS MUUSEUM, MIS PÕHINEB KONSTATIN PÄTSI ELUST. MUUSEUMIGA TUTVUMA ON OODATUD KÕIKIDES VANUSTES INIMESED. TULGE ÜKSI VÕI MITMEKESI.

SISSEPÄÄS al. 3-eluaastast
PILET 9€/in
KONSTATIN PÄTS
Tere! Te olete saabunud Konstatin Pätsi eluloo muuseumisse ning järgnevalt tutvustan teile, kes oli konstatin päts.
Konstatin Päts sündis Pärnumaal, Tahkuranna vallas. Sellest tuleneb ka muuseumi asukoht. Liigume trepist üles ja tutvume Konstatini lapsepõlvega.
Konstantin Päts sündis 23.
veebruaril 1874 ning oli
maaomaniku Jakob Pätsi
teine laps.Tal oli neli venda
ning üks õde. Tema ema oli
Olga Tumanova.
Konstatin Päts oli
õigeusklik.Tema
haridustee algas
Tahkuranna apost-
liku õigeusu kihel-
konnakoolis, jätku-
des seejärel Raeküla
Nikolai koolis ning Riia
Vaimulikus Seminaris.
Riia Vaimuliku Seminari
jättis Päts pooleli ning jätkas
õpinguid Pärnu Gümnaasiumis.
1894-1898 õppis ta
Tartu ülikooli õigustea-
duskonnas, mille lõpe-
tas edukalt. Sellele järg-
nes aastane teenistus
Pihkvas 96. Omski jala-
väepolgus, kust ta lahkus
lipniku aukraadiga.
1900. aastal asus Päts tööle
Tallinnas advokaat Jaan Poska
abilisena. 1901-1905 andis Päts
välja ja toimetas ajalehte Teataja.
1901. aastal osales ta Jalgratta-
sõitjate Seltsi Kalev asutamises
ning temast sai spordiseltsi ase-
esimees. 1904. aasta Tallinna
linnavolikogu valimisteks organi-
seeris ta eesti-vene valimisliidu,
mis võitis valimistel baltisakslas-
te ees. Päts valiti 8. veebruaril
1905 Tallinna linnanõunikuks ja
19. aprillil sai Pätsist Tallinna
linnapea abi, sama aasta 2.
detsembrist ka linnapea
kohusetäitja.
Konstantin Pätsi vennad olid Nikolai, Peeter ja Voldemar Päts ning õde Marianne Pung - õigusteadlase ja poliitiku, Riiginõukogu esimehe Mihkel Punga abikaasa.
Nüüd liigume alla saali, et tutvuda Konstatini muude tegemistega!
Päts ei väljendanud revolutsioonisündmuste ajal radikaalseid vaateid, piirdudes peamiselt omavalitsuste reformi nõudmisega. Tallinna töölistele avaldatud sotsiaaldemokraatlikus vaimus üleskutse "Teatajas" äratrükkimise pärast otsustati Päts võimude poolt lehe vastutava toimetajana vangistada ning pidi Eestist põgenema (karistussalga ülema kindral Vladimir Bezobrazovi poolt korraldatav Rapla sõjakohus mõistis ta mässulise tegevuse eest surma).
Mõnda aega peatus Päts Šveitsis, kust 1907. aastal siirdus Soome, kus elas varjunime all ning tegi kaastööd ajalehtedele. Samuti valmisid Soomes Ollilas tollal radikaalseid ideid kandvad käsikirjad omavalitsus- ning agraarküsimustes. Pätsi õhutusel asutati 1907-1908. aastatel Peterburis kirjastusühing Ühiselu, mis hakkas välja andma Peterburi Teatajat.
1909. aastal tekkis Pätsil võimalus
Rapla sõjakohtu poolt määratud
surmaotsusest pääseda, kuna
paljud dokumendid olid kadunud
ning teda mässuga siduvaid ma-
terjale polnud palju. Pärast Ees-
tisse naasmist andis ta ennast
ise üles ning ilmus suvel Tallinna ringkonnakohtuuurija ette ja
vabastati kautsjoni vastu.
1910. aasta veebruaris mõisteti
Päts Peterburi kohtupalati välja-
sõiduistungil Tallinnas üheks
aastaks kindlusvangistusse; see
otsus muudeti 9-kuuseks üksik-
vangistuseks, mille ta kandis ära
alates 7. juulist 1910. aastast
Krestõ vanglas Peterburis.
Pärast vabanemist töötas Päts
ajalehe Tallinna Teataja toime-
tajana ning naasis poliitikasse.
Päts tegutses aktiivselt
omavalitsusreformiga
seotud küsimustega,
mis viimaks Eesti oma-
valitsuse eelnõuna
12. aprillil 1917 Ajutise
Valitsuse poolt kinnitati.
Alates veebruarist
1916. aastal teenis Päts
ohvitserina Tallinnas
Peeter Suure merekind-
luses, ta oli märtsi lõpul
1917. aastal Tallinna
linnamiilitsa ülem ja
osales ka Eesti Sõjaväe-
laste Ülemkomitee esi-
mehena Eesti rahvusväe-
osade asutamises, kuulus
Järvamaa saadikuna Eesti
Maapäeva liikmete hulka
ning valiti Eesti Maavalit-
suse esimeheks. Pärast
bolševike riigipööret oli
Päts kuu aega vangis ning
siirdus seejärel põranda alla.
19. veebruaril 1918 sai temast Eestimaa Päästmise Komitee esimees, kellena ta juhtis Eesti iseseisvaks kuulutamist ja Eesti esimese Ajutise Valitsuse moodustamist, kuhu ta kuulus ministrite nõukogu esimehe ja siseministrina. Konstantin Päts arreteeriti 11. juunil 1918 selle eest, et Lääne maakonnavalitsusest leiti tema kiri, milles Päts soovitas omavalitsuse laialisaatmise puhul deklareerida, et saksa okupatsioonivõimud ei läheks Eesti saatuse otsustamisel mööda Eesti Maapäevast[4]. 4. juunist kuni 17. novembrini 1918 viibis Päts Saksa okupatsioonivõimude juhi kindral Adolf von Seckendorffi korraldusel Saksa keisririigi vägede poolt okupeeritud aladel vangilaagreis Kuramaa kubermangus ja Poolas Minski ja Grodno kubermangus.
STAABIHOONE
MAAPÄEVA LIIKMED
VANGILAAGER
KRESTÕ VANGLA
REVOLUTSIOON
JAAN POSKA
JALGRATTASÕITJATE SELTS
KONSTATINI PERE
Pärast Saksamaa Novembri-revolutsiooni ja keisrivõimu kokkuvarisemist 1918. aasta novembris naasis Päts Eestisse. Pätsile omistatakse ka valitsuse otsus kommunistidega läbirääkimisi mitte pidada ning Eesti Vabadussõda alustada. Vabadussõja algul (novembrist 1918 kuni 8. maini 1919) oli Päts Eesti Vabariigi pea- ja sõjaminister, pärast Asutavas Kogus opositsioonis, kus hoidis konservatiivset ning isegi ettevaatlikku joont. Muuhulgas oli ta näiteks Landesveeri sõja alustamise vastane.
ASUTAV KOGU
Konstantin Päts kuulus Asutavasse Kogusse ja I-V Riigikogusse. Jaanuarist 1921 novembrini 1922 (Konstantin Pätsi esimene valitsus), augustist 1923 märtsini 1924 (Konstantin Pätsi teine valitsus), veebruarist 1931 veebruarini 1932 (Konstantin Pätsi kolmas valitsus), novembrist 1932 maini 1933 ja oktoobrist 1933 jaanuarini 1934 oli riigivanem (Eesti kõige pikaajalisem riigivanem). Alates 1925. aastast oli ta asutatavate kutsealaste omavalitsuste Kaubandus-Tööstuskoda ja Põllutöökoda) asutaja ja liige.
KONSTATIN PÄTSI VALITSUS
Päts tegutses ka äris. 1920-21 ja 1925-31 oli ta Tallinna Börsikomitee esimees ning tegutses Eesti-Vene Kaubandusekojas jm.
Päts võttis osa ka ühiskondlikust tegevusest. 1927 osales ta Fenno-Ugria sihtasutuse rajamisel ning oli selle esimees. 21. oktoobril 1933 valiti ta üleminekuvalitsuse riigivanemaks ja 24. jaanuaril, seoses uue põhiseaduse kehtestumisega sai ta Peaministriks. Konstantin Päts kandideeris ka uue põhiseaduse alusel Riigivanemaks, tema esindajateks Valimiste Peakomitees olid August Jürman ja Eduard Sahkenberg. Konstantin Päts kehtestas 12. märtsil 1934 vabadussõjalaste võimule saamise vältimiseks üleriigilise kaitseseisukorra ja nimetas Johan Laidoneri kaitsevägede ülemjuhatajaks. Ta oli Peaminister Riigivanema ülesannetes, Riigihoidja ja alates 24. aprillist 1938 Vabariigi President. Seda perioodi nimetavad tema vastased "vaikivaks ajastuks". Ta algatas riigireformi, uue presidentaalse põhiseaduse vastuvõtmise ja ühiskonna ümberkorraldamise kohalike ja kutsealaste omavalitsuste võrgustiku alusel.
AUGUST JÜRMAN
EDUARD SAHKENBERG(SALURAND)
JOHAN LAIDONER
Uurijad pole üksmeelel hinnangutes Pätsi tegevusele seoses 1939 Nõukogude Liiduga sõlmitud baaside leppe ning sellele järgnenud Eesti okupeerimisega Nõukogude vägede poolt 17. juunil 1940. Levinud on hinnang, mille kohaselt tegi Päts vea, andes järele kõikidele Nõukogude Liidu soovidele. Harilikult on sellise käitumise tagamaaks peetud soovi vältida relvakonflikti. Tänapäeva rahvusvahelise õiguse seisukohalt loetakse Konstantin Pätsi tegevust alates 19. juunist (või hiljemalt 21. juunist), mil talle dikteeriti Andrei Ždanovi poolt kokku pandud uue valitsuse koosseis, juriidiliselt õigustühiseks. Sellele käsitlusele põhineb ka Eesti Vabariigi järjepidevuse rahvusvaheline tunnustamine. 21. juunil 1940 andis Päts allkirja Andrei Ždanovi poolt kokku pandud Johannes Vares-Barbaruse valitsuse ametissemääramisele ning allkirjastas järgneva kuu jooksul enamiku uue valitsuse dekreetidest. Muuhulgas andis ta välja ka valimisseadust muutva dekreedi, mille alusel sai korraldada ennetähtaegsed valimised. Pärast valimisi ning uue parlamendi esimest istungit 21. juulil allkirjastas Konstantin Päts lahkumiskäskkirja, mida ei avaldatud, lastes "Riigivolikogul" ta ametist vabastada. Siiski nähtub olemasolevatest andmetest, et ta pidas end Vabariigi Presidendiks kuni surmani.
ANDREI ŽDANOV
JOHANNES VARES
Konstantin Päts oli abielus Helma Wilhelmine Pätsiga (1879-1910) ning neil oli 2 poega Leo ja Viktor Päts. Helma Päts suri 1910. aastal, kui Konstantin Päts kandis 9-kuulist vanglakaristust "Krestõ" vanglas Peterburis aastatel 1910-1911, 1905. aasta Eesti revolutsioonisündmustest osavõtu eest. Riigivanemana elas K. Päts Toompeal Pikk jalg 11 asuvas ametikorteris, viimased aastad elas aga K. Päts Kloostrimetsa talus ehk Pätsi talus, aadressil Kloostrimetsa tee 90 ja kasutas ka riigivanema suveresidentsi Oru lossi Ida-Virumaal. 30. juulil 1940. aastal küüditati Konstantin Päts koos perega just Kloostrimetsa talust.
PÄTS

NAI
SEGA
PÄTS PEREGA
30. juulil Päts vahistati Kloostrimetsa talus ja saadeti administratiivasumisele koos perega Nõukogude Liitu. Kuni 26. juunini 1941 oli ta koos perekonnaga Baškiirias, Ufaas vabakäiguvang, pärast seda 1942. aasta lõpus Kirovis, riikliku julgeolekuvalitsuse vanglas, üksikkongis. Ametliku nõukogude versiooni kohaselt etapeeriti ta 1942. aasta novembris koos poja Viktoriga Vitebskisse. 1943. aastast viibis ta Peterhofis, kuid need alad olid sellel ajal okupeeritud saksa vägede poolt ning tõenäoliselt viibis ta selle ajal kinnipidamisasutustes Kirovis. Alles 29. aprill 1952. aastal saadeti ta NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Erinõupidamise otsusega sundravile ja hoiti kinni Kaasani vanglahaiglas. 15. november 1954 peale Erinõupidamise otsuse läbivaatamist otsus tühistati ning 8. detsembril vabastati sundravilt. 18. detsembrist kuni 29. detsembrini 1954 viibis Päts Jämejala vaimuhaiglas, kust ta aga liiga suure tähelepanu ning Eesti elanike külastamiste tõttu kiiresti Kalinini oblasti Buraševo psühhiaatriahaiglasse viidi. K. Pätsi isiku varjamiseks kasutati meditsiinidokumentides tema nime "Johannes Augusti poeg Päts". K. Päts viibis Doktor Litvinovi nimelises Kalinini Psühhoneuroloogiahaiglas. 1. jaanuarist 1955. aastast kuni 18. jaanuarini 1956, mil ta seal suri.
Ja liigume edasi filmi saali!
Ärge maha jääge ja liigume edasi !
http://www.estonica.org/et/videod/VIDEO:_Konstantin_P%C3%A4ts_h%C3%A4%C3%A4letab_Riigivolikogu_valimistel_25_veebruaril_1938/
http://www.estonica.org/et/videod/VIDEO:_Konstantin_P%C3%A4ts_kirjutab_alla_p%C3%B5hiseadusele_ja_p%C3%B5hiseaduse_elluviimise_seadustele/
Suured tänud, et külastasite meie muuseumit. Järgmise korrani !

# data[].attributes.attachment_link.title
TERE TULEMAST KONSTANTIN PÄTSI ELULOOMUUSEUMISSE

# data[].attributes.attachment_link.description
AVATUD UUS MUUSEUM ! PÄRNUMAAL TAHKURANNA VALLAS AVATI TÄNA UUS MUUSEUM, MIS PÕHINEB KONSTATIN PÄTSI ELUST. MUUSEUMIGA TUTVUMA ON OODATUD KÕIKIDES VANUSTES INIMESED. TULGE ÜKSI VÕI MITMEKESI. SISSEPÄÄS al. 3-eluaastastPILET 9€/in KONSTATIN PÄTS Tere! Te olete saabunud Konstatin Pätsi eluloo muuseumisse ning järgnevalt tutvustan teile, kes oli konstatin päts.Konstatin Päts sündis Pärnumaal, Tahkuranna vallas.

# data[].attributes.body
Eesti arhitektuur 1920-1945

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/presentation/d/12dy4-gfj7WLPwE38Un-nf9NvJi7nZ4Qh166byBAo1UY/edit?usp=sharing

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EESTI SPORTLASED
Roland Soosaar
Margret Help
Alfred Neuland
10.10.1985 - 16.11.1966
Esimene eesti olümpiavõitja.
Antwerpenis 1920 võitis kuldmedali.
Alfred Neuland oli tõstja.
1924. a Pariisi olümpiamängudel võitis ta hõbemedali.
Neuland võitis maailmameistritiitli 1922.a Tallinnas.
Karjääri jooksul püstitas ta 12 maailmarekordit.
Jüri Lossmann
04.02.1891 - 01.05.1984
Jüri Lossmann oli pikamaajooksja.
1920. a Antwerpenis võitis ta hõbemedali maratonjooksus.
1924. a suveolümpiamängudel Pariisis saavutas ta 10. koha maratonjooksus.
Pikamajooksudes püsitas ta üle 20 Eesti rekordi.
1928 osales ta kestvusjooksus Los Angelesest New Yorki.
Alfred Schmidt
Muutis enda nime Ain Sillak.
01.05.1898 - 05.11.1972
Alfred oli tõstja.
1920.a olümpiamängudel Antwerpenis võitis ta hõbemedali tõstmises.
Osvald Käpp
17.02.1905 - 22.12.1955.
Osvald oli maadleja.
1925.a ja 1928.a tuli Käpp Eesti meitriks vabamaadluse kergkaalus.
1926.a tuli Käpp Eesti meistriks mõlemas maadlusviisis kergkaalus.
1927.a tuli Käpp eesti meistriks kreeka-rooma maadluse kergkaalus.
1926. a Euroopa meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali kergkaalus.
1927. a Euroopa meistrivõistlustel võitis ta pronksmedali kergkaalus.
1928. a suveolmüpiamängudel võitis ta kuldmedali kergkaalus.
1929. a ja 1930. a tuli ta USA meistriks Kreeka-Rooma maadluse kergkaalus.
Kolmel korral Põhja-Ameerika meistriks: 1929 - Keerka-Rooma maadluses ning 1930 ja 1931 vabamaadluses.
Voldemar Väli
10.01.1903 - 13.04.1997
Voldemar oli maadleja.
Esindas Eesti riiki 34 korda, mis on rekord raskejõustikus.
Oma karjääri jooksul pidas Voldemar üle poole tuhande matši, millest võitis üle 90%.
Eesti tippu kuulus ta 21 aastat.
1928. a olümpiamängudel Amsterdamis võitis ta kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses.
1936. a Berliini olümpiamängudel võitis ta pronksmedali Kreeka-Rooma maadluses.
1924. a Pariisi olümpiamängudel jagas ta 8.-12. kohta Kreeka-Rooma maadluses.
Euroopa meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali 1926.a ja 1927.a Kreeka-Rooma maadluses.
Euroopa meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali 1930.a ja 1931.a Kreeka-Rooma maadluses.
Eduard Pütsep
21.10.1898 - 22.08.1960
Eesti esimene olümpiavõitja maadluses.
1920. olümpiamängudel jagas 4.-5. kohta.
1924.a olümpiamängudel võitis ta kuldmedali kärbsekaalus.
1928. a olümpiamängudel võitis ta 6 koha kärbsekaalus.
1922.a Kreeka-Rooma maailmameistrivõistlustel võitis ta hõbemedali sulgkaalus.
1921.a Kreeka-Rooma maailmameistrivõistlustel võitis ta 4. koha sulgkaalus.
1927.a Euroopa Kreeka-Rooma meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali.
Jaan Kikas
05.06.1892-09.03.1944
Jaan oli tõstja.
1924.a suveolümpiamängudel võitis ta keskkaalus pronksmedali
Ta püstitas tõukamises maailmarekordi ning püstitas viis olümpia- ja kolm Eesti rekordit.
Harald Tammer
09.01.1899-06.06-1942
1920.a olümpiamängudel Antwerpenis saavutas ta 6.koha.
1922.a MM saavutas ta kuldmedali tõstmises.
Harald oli ajakirjanik, atleet, jõutõstja.
1923. võitis ta Göteborgi mängud tõstmises.
1924.a olümpiamängudel saavutas ta tõstmise raskekaalus pronksi.
Aleksander Klumberg
17.04.1899-10.02.1958
Aleksander oli eesti kergejõustiklane.
Ta võistles 16 riigi 58 linnas ja võitis 370 auhinda.
Tuli aastatel 1917-1927 tuli 11 kerge-jõustiku alal 48 ja jääpallis 3 korda Eesti meistriks ning püsitas 23 Eesti rekordit.
1920.a olümpiamängudel Antwerpenis sai odaviskes 5 koha ja viievõistluses 8.koha
1923.a Göteborgi mängudel sai ta kümne-võistlusel kulla ja odaviskes pronksi.
1924.a olümpiamängudel võitis ta kümne-võistlusel pronksmedali.
Odaviskajana oli 1922 ja 1923 aastal maailma edetabeli juht ja 1921 kolmas.
Paul Keres
07.01.1916-05.06-1975
Paul Keres oli maletaja.
Maailmapilti tõusis ta 1935. aastal.
1937.a sai Keres rahvusvaheliseks suur-meistriks.
1938. a võitis Keres Hollandis peetud AVRO turniiri.
1939.a võitis Eesti võistkond Buenos Aise maleolümpial pronksmedalid.
Saara Teitelbaum
20.07.1910-07.06.1941
Kergejõustiklane
Kaugushüpe 6.koht (Praha olümpia)
Ta hüppas 5,42m ja see tulemus püsis Eesti rekorditabelis 24 aastat.
Odavise 5.koht(Praha olümpia)
Lydia Erikson-Raudsepp

29.01.1911-31.05.1966
Sportimisega alustas 1927 Tartu veespordiklubis (1931-33 Tartu Kalevi liige ja 1934 EASK.i liige)
Harrastas kõiki kergejõustikualasid, võrk- ja korvpalli, sõudmist, ujumist ja jalgrattasporti
1928-38 meister 800m jooksus
Kõrgus- ja kaugushüppes ning 3 heitealal 20 korda Eesti Meister ja 26 korda 2.-3. koht
1945 sisemeistrivõistlustel võitis kõrgushüppes ja kuulitõukes
Võrkpallis tuli 1929 ja 1936 meistriks (EASK-i tiimiga)
Võrkpallis tuli 1944 ja 1945 meistriks (Tallinna Kalevi tiimiga)
Tere tulemast meie muuseumisse! Siin tutvustame teile 1920-1940. aastate Eesti sportlasi.
Korpuses A saate tutvuda Eesti tõstjatega
Korpuses B tutvustame teile Eesti maadlejaid
Korpuses C on Eesti kergejõustiklased. Sellel alal on esindatud ka naised
Korpuses D on Eesti sportlased, kes on edu saavutanud teistel aladel

# data[].attributes.attachment_link.description
EESTI SPORTLASED Roland SoosaarMargret Help Alfred Neuland10.10.1985 - 16.11.1966Esimene eesti olümpiavõitja.Antwerpenis 1920 võitis kuldmedali.Alfred Neuland oli tõstja.1924. a Pariisi olümpiamängudel võitis ta hõbemedali.Neuland võitis maailmameistritiitli 1922.a Tallinnas. Karjääri jooksul püstitas ta 12 maailmarekordit.Jüri Lossmann04.02.1891 - 01.05.1984Jüri Lossmann oli pikamaajooksja.1920. a Antwerpenis võitis ta hõbemedali maratonjooksus.1924. a suveolümpiamängudel Pariisis saavutas ta 10.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vanemuine on vanim Eestis tegutsev teater, mis asutati juba 1870.aastal.
1925-1931 - oli teatri eesotsas Voldemar Mettus.
Teatri külastatavus langes sel ajal ja võlakoorem kasvas.
Direktoriametit pidasid lühemat aega August Gailit ja August Sunne.
Tänan,
et külastasite meie muuseumi, loodame, et veetsite siin aega meeldivalt.
Külastage meid jälle!
Estoni teater aastatel 1920-40
1926 asutas koreograaf Rahel Olbrei teatri juurde alalise balletitrupi, keda ta ise välja õpetas.
Korrapärasemalt hakati balletti etendama 1930-ndatel aastatel.
1934. aastal ehitati Estonia ümber, ehitati kinni Valge saali esine, varem siseõuele avanenud rõdu ja lisandus teatrimajale veel Roheline saal.
Selle ajal tegutsesid Estonias näiteks legendaarne sopran Elsa Maastik, laulja Karl Ots, balletmeister Rahel Olbrei ja paljud teised.
Tere tulemast muuseumisse Eesti teatrist aastatel 1920-40!
Sajandi algul loodud uued teatrid ja ehitatud teatrimajad said rahvusliku eneseteadvuse ja kokkukuuluvuse sümboliks. Meie tutvustamegi selles ajavahemikus tegutsevaid teatreid.
Nüüd liigume edasi Draamateatri saali, minu järel palun!
Nüüd liigume edasi Estonia teatri saali, siiapoole, palun!
Nüüd liigume edasi Ugala teatri saali, palun tulge minu järel!

Vanemuise teater aastatel 1920-1940
Vanemuise teater aastatel 1920-1940
Draamateater aastatel 1920-1940
Eesti Draamateatri alguseks
loetakse tuntud eesti lavastaja Paul Sepa era-teatristuudio asutamist 1920. aasta sügisel.
Esialgu puudus teatril oma maja. Väga rasketel tingimustel renditi Saksa Teatri saali ja käidi ringreisidel mööda Eestimaad.

Ugala teater loodi 1920.aastal.
Teatril oli alguses raskusi hakkamasaamisega, sest Viljandi oli siis väike linn, kõigest 9300 elanikku.
Näitlejad pidid kuid töötama ilma palgata ja koguti ka annetusi ja peeti balle.
Alates 1926. aastast muutus Ugala kutseliseks teatriks, et teatri taset tõsta ja rohkem külastajaid meelitada.
Ugala teater aastatel 1920-40
Järgnevatel aastatel oli Ugala repertuaari palju operette ja katsetati ka ooperi esitamist
Ugalal oli oma orkester ja solistid, koor koosnes põhiliselt asjaarmastajatest.
Kui Eduard Tinn tuli Ugalasse, siis ei lavastatud enam operette kuigi palju.
Leiti, et need on siiski liiga kallid lavastada ja ei too sisse ka palju tulu.
Ugala lavale jõudsid tema käe all hoopiski Shakespeare'i "Othello", Molnari "Pal-tänava poisid" ja Wuolijoe "Niskamäe naised" ja "Niskamäe leib"...
Ugala teatri saal asus nendel aastatel Seasaare kõrtsis
Esimene Estonia teatrimaja
Kõigepealt Vanemuise teatri saali. Palun tulge minu järel!
1937-1939 - ehitati uus, 500-kohaline teatrisaal.
Vana teatrisaal ehitati ümber kontserdisaaliks.
1935 aastal sai direktoriks Otto Aloe, draamalavastajaks Kaarli Aluoja, ooperilavastajaks Eino Uuli, liikumisjuhiks Ida Urbel, dirigendiks Juhan Simmi kõrvale Eduard Tubin.
Esimene eesti rahvuslik ooper, Aava "Vikerlased", lavastati Vanemuises 1935. aastal.
Olulise koha omandas ooper.
1920. aastatel hakati rohkem näidendeid kirjutama, samuti dramatiseerima kaasegsete prosaistide töid, need said publiku hulgas väga populaarseks.
Laval olid Eesti autoritest Raudsepp, Kitzberg, Vilde, Tammsaare, Luts.
F. Scilleri Lavastus Orleans'i neitsi, 1923

# data[].attributes.attachment_link.description
Vanemuine on vanim Eestis tegutsev teater, mis asutati juba 1870.aastal. 1925-1931 - oli teatri eesotsas Voldemar Mettus. Teatri külastatavus langes sel ajal ja võlakoorem kasvas. Direktoriametit pidasid lühemat aega August Gailit ja August Sunne.Tänan, et külastasite meie muuseumi, loodame, et veetsite siin aega meeldivalt.Külastage meid jälle!Estoni teater aastatel 1920-401926 asutas koreograaf Rahel Olbrei teatri juurde alalise balletitrupi, keda ta ise välja õpetas.Korrapärasemalt hakati balletti etendama 1930-ndatel aastatel.1934.

# data[].attributes.attachment_link.description
Inimkatsed Natside inimkatsed Natsi arstid teostasid koonduslaagrites brutaalseid meditsiinilisi katsetusi abitute vangide peal. Nende piinavaid teste iseloomustavad mitmed shokeerivad tunnused: * inimesi sunniti vastu nende tahtmist tegema ülimalt ohtlikke katsetusi * peaaegu kõik subjektid pidid taluma uskumatut piina, kehalisi moondusi ning kirjeldamatut valu * väga tihti olid katsed koostatud selliselt, et lõpptulemuseks oleks uuritava surm Alajahtumise katsed Vangid pisteti mitmeks tunniks jääkülma veega täidetud vannidesse, kus paljud neist lõdisesid surnuks.

# data[].attributes.body
meditsiin

# data[].attributes.attachment_link.title
Copy of Tere tulemast Konstantin Pätsi muuseumisse!

# data[].attributes.body
"Konstantin Päts"

# data[].attributes.headline
Eleriini kommentaar Maikeni ja Pilleriini tööle

# data[].attributes.subject
Eleriini kommentaar Maikeni ja Pilleriini tööle

# data[].attributes.body
Töö on väga sisukas, väga hästi kujundatud ja väga põnev. Meeldis,see kuidas muuseum oli ära jaotatud korpusteks. Jättis väga viisaka ja ülalpeetud mulje. Samuti oli tore, et teemad olid ajalises järjestikus ja ei valgunud ühte kokku. Veel kiidaks asjakohaseid ja väga põnevaid pilte. Töö on kindlasti 5 väärt :)

# data[].attributes.body
Eesti naine kahe maailmasõja vahel

# data[].attributes.attachment_link.title
Eesti naine kahe maailmasõja vahel (1920-1945)

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti naine kahe maailmasõja vahel (1920-1940) Muutused naiste eluoludes 1920.ndatel Muutused naiste eluoludes 1930.ndatel Muutused naiste eluoludes 1940.ndatel Mood Korsetist oli saanud minevik. Siluett oli muutunud silindrikujuliseks, seelik kerikinud sääremarjani ja vöö laskunud puusajoonele Kadus moest naiselike kumeruste rõhutamine 1920.aastate moodne naine on androgüünne poisitar lühikeste juuste, suureks joonistatud silmade, punase musisuuga ja vesilokidega.