# data[].attributes.attachment_link.description
Gmail is email that's intuitive, efficient, and useful. 15 GB of storage, less spam, and mobile access.

# data[].attributes.body
Elektriauto on puhtam kui tavaline sõiduauto. See pole väide, vaid fakt, mida toetavad arvukad uuringud üle maailma. Mida aasta edasi, seda väiksemaks elektriautode keskkonnajälg muutub.

Erinevalt sisepõlemismootoriga sõidukist ei paisku elektriautost õhku heitgaase. Kui tavalise auto väljalasketorust väljub iga kilomeetri kohta keskmiselt umbes 180 grammi õhku saastavaid gaase, siis elektriauto puhul on see number ümmargune 0. Justkui lihtne. Tegelikult mitte.

Lisaks väljalasketoru heitgaasidele tuleb võrrelda ka teisi näitajaid. Elektriauto tarbib elektrit, mida suures osas maailmas toodetakse fossiilsetest kütustest. Lisaks kulub energiat elektrilise sõiduvahendi, aga eeskätt selle aku tootmiseks. Umbes 50% akutootmise emissioonist tuleneb nende tootmisel ja kokkupanemisel kasutatud elektrist.

Enamikes riikides tuleb suurem osa nii elektri- kui tavaautode eluea emissioonidest siiski kasutamisest ning mitte tootmisest. Erandid on Norra ja Prantsusmaa, kus peaaegu kogu elekter tuleb peaaegu heitmevabast elektritootmisest nagu hüdro- või tuumaenergia. Seal on emissioonid koguni kuni 70% väiksemad, Suurbritannias praegu vähemalt 30% väiksemad.

Elektriautod võimaldavad vähendada emissioone ka juhul, kui suurem osa elektrist toodetakse fossiilsetest kütustest. Tänastes tingimustes oleks elektriautod tavalistest paremad 95% maailmast. Erandiks on riigid, kus suur osa elektritootmisest põhineb kivisöel.

Aga mida see kõik Eesti jaoks tähendab?

Eesti suurim avalik kiirlaadimisvõrgustik Enefit VOLT kasutab ainult rohelist taastuvenergiat, mis tähendab, et lisaks puhtale sõidule, pole ka laetud elektri tootmisel CO2 emiteeritud.

Taastuvenergia osakaal Eestis suureneb iga aastaga. Eesti Energia strateegiline suund vähendada põlevkivi otsepõletamist elektriks ning suurendada vedelkütuste ja taastuvenergia tootmist tähendas 2019. aasta kokkuvõttes, et ettevõtte süsinikuheide langes aastaga ligi 50%. Eesti riigi CO2 koguemissioon vähenes Eesti Energia toel aastaga umbes veerandi võrra.

Elektriautod keskkonnasõbralikum valik nii lühikeses, kuid veelgi enam pikas perspektiivis. Mida kiiremini ja jõulisemalt riigid oma süsinikujälge vähendavad ja kliimaneutraalsuse eesmärgi poole liiguvad, seda suuremaks kasvavad käärid heitmete emiteerimise vahel. Ja seda mõistagi elektriautode kasuks.

https://enefitvolt.com/uudised/Elektriauto-voi-tavaline-auto-kumb-on-puhtam

Jan Oskar Kallas

# data[].attributes.headline
Uued plaanid prügiplasti vedelkütusteks töödelda

# data[].attributes.subject
Uued plaanid prügiplasti vedelkütusteks töödelda

# data[].attributes.body
Eesti Energia hakkab koostööd tegema Tallinna Tehnikuülikooliga selle nimel, et töödelda õlitehastes põlevkivi kui ka prügiplasti vedelkütusteks, et aidata kaasa keskkonnaprobleemide lahendamisele Eestis ja naaberriikides.

Eesti Energia ja TalTech töötavad koos, et kasutada prügiplasti õlitootmisel. Nad tahavad muuta ümbertöötlemiseks kõlbmatu jääde väärtuslikuks vedelkütuseks.

Eesti Energia juhatuse liige Margus Valsi rääkis, et ettevõtte kasutatav Enefit õlitootmistehnoloogia võimaldab Ida-Virumaa muuta keskkonnaprobleemide lahendamise oluliseks tegijaks. Juba praegu on võimalik õliks töödelda koos põlevkiviga ka vanarehve.

Plastide kasutamine õlitootmisel Enefit õlitehastes võimaldaks aastas keskkonnasõbralikult uueks väärtuslikuks tooteks töödelda vähemalt 80 000 tonni jäätmeid, vähendada tootmise CO2 emissiooni ja tõsta vedelkütuste kvaliteeti. Plastjäätmete töötlemine õliks on palju parem variant kui põlevkivi töötlemine õliks, sest ühest tonnist plastist on võimalik saada kuni viis korda rohkem õli kui sama suurest kogusest põlevkivist. Niimoodi väheneb heitmete hulk.

Koos TalTechiga viib Eesti Energia läbi 2021. aasta alguseks laborikatsed, millele järgnevad katsed pilootseadmel ja ka õlitehases. Samuti on neil vaja hankida keskkonnalubasi ja ettevalmistada tootmist. Tootmise planeeritud algus on 2024. aastal.

Laborikatsed viib läbi TalTechi Virumaa kolledži põlevkivi kompetentsikeskus. Nende sõnul on selle projekti raames võimalik kasutada alusuuringute tulemusi ja välja selgitada faktorid, millest sõltub edukas rakendamine. Edu puhul on see suur samm põlevkivitöötlemise rolli suurendamiseks ringmajanduse kontekstis.

Projekti innovaatilisus seisneb sellel faktil, et kasutada saab seni ainult ladestamisele või põletamisele läinud plastjäätmeid kui ka sorteerimata jäätmeplastisegu, isegi koos orgaaniliste ja mehaanlisite lisanditega.

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/14/eesti-energia-soovib-prugiplasti-vedelkutusteks-toodelda

Gregor Gert Arus

# data[].attributes.headline
LED- ja halogeenvalgustus: missugused on erinevused ja miks on LED säästlikum?

# data[].attributes.subject
LED- ja halogeenvalgustus: missugused on erinevused ja miks on LED säästlikum?

# data[].attributes.body
Kuna praeguseks on valgustuste valik mitmekesistunud, siis on otsuse langetamine muutunud keerulisemaks.

LED-lambid on halogeenvalgustusest keskkonnasõbralikumad, sest on mitu korda efektiivsemad, mis tähendab väiksemat energiakulu, see omakorda aga väiksemat süsinikujalajälge.

LED-valgustid muudavad peaaegu kogu kasutatava elektrienergia valguseks ja ainult 10–20% muutub teisteks energialiikideks. Hõõglamp töötab just vastupidiselt ja muudab vaid umbes 20% energiat valguseks ning ülejäänud 80% muutub soojusenergiaks. Tänu sellele saab LED-valgustust kasutades säästa märkimisväärselt elektriarvetele kuluvat raha ja ometi saada seejuures rohkem ning isegi rohkem valgust kui kasutades hõõglampe.

Lisaks keskkonnasõbralikkusele kestavad LED-lambid kaua ning vahetust nõuavad üsna harva.

Teada tasub ka fakti, et vastupidiselt luminofoor- ja halogeenlampidele on LED-valgusallikate ja LED-valgustite eluiga pikem pigem jahedas kui soojas. Ning kui hõõglampide eluiga mõjutab sisse- ja väljalülitamiste arv väga, siis LED-valgustite puhul see nii määrav ei ole.

Keskkonnasõbralikkus on tänapäeval muidugi oluline, kuid kindlasti võetakse valikut langetades arvesse ka tasuvusaega. Tasuvust peab alati vaatama millegi suhtes. Võrdsete põlemisaegade alusel tasuvad LED-id ennast ära juba umbes pärast ühekuist, kuid hiljemalt pärast aastast kasutamist. Aga loomulikult sõltub kõik täpsemalt põlemisajast, elektrihinnast ja ka LED-lambi kvaliteedist.

Kui sa soovid olla energiasäästlik ja keskkonda hoidev, siis sobiksid sulle rohkem LED-lampidega valgustid. Leedlambid on parema kestvusega ning ei nõua tihedamat vahetamist. Seega tasuks neid endale soetada.

https://www.energia.ee/et/uudised/blogi/-/newsv2/2020/05/05/led--ja-halogeenvalgustus-missugused-on-erinevused-ja-miks-on-led-saastlikum

Mihkel Ratassepp

# data[].attributes.body
Põlevkivi ehk kukersiit on Eesti kõige olulisem energeetiline maavara. Meie põlevkivi leiukohad paiknevad Kirde-Eestis. Eesti maapõues leidub tegelikult hoopis kahte liiki põlevkivi, nendeks on kukersiit ja diktüoneemaargilliit, aga viimast ei kasutata, kuna selle kütteväärtus on kukersiidi omast poole väiksem. Põlevkivi on Eestis ainus arvestatav kodumaine energiaallikas, sest meil ei leide naftat ega maagaasi. Eestis asub kaks maailma suurimat põlevkivielektrijaama. Eesti põlevkivitööstus on kindlasti Eesti üks mõjukamatest tööstusharudest. Eesti põlevkivitööstustes töötab kokku umbes 1% kogu meie tööjõust. Geoloogide hinnangul jätkub põlevkivivarusid Eestis veel sajaks aastaks.

Põlevkivi kaevandamise ning kasutamisega kaasnevad ka probleemid. Kaevanduste ja kärjääride laiendamistega vähenevad põllu- ja metsamaa. Karjääridest ja kaevandustest vee välja pumpamisega kaasneb põhjavee taseme langus. Näiteks on Kirde-Eestis kaevandamise tagajärjel tekkinud tehismaastikud.

Kokkuvõttes on põlevkivi vaieldamatult Eestis kõige olulisem maavara ning vaatamata selle kaevandamisest tingitud probleemidele, ei saa selle kaevandamist veel niipea lõpetada.
https://www.energia.ee/et/ettevottest/tehnoloogia/kaevandamine

Patrik Roostfeldt

# data[].attributes.headline
Enefit Greeni kasvatas taastuvelektri toodangut 44% võrreldes eelmise aasta sama ajaga.

# data[].attributes.subject
Enefit Greeni kasvatas taastuvelektri toodangut 44% võrreldes eelmise aasta sama ajaga.

# data[].attributes.body
Enefit Green on Eesti ja Baltikumi üks suuremaid taastuvenergia tootjaid.

Ettevõte on Baltikumi kõige mitmekesisema tootmisportfelliga ja kuulub rahvusvahelise energiaettevõtte Eesti Energia kontserni.

Enefit Green toodab elektrit ja soojust 20-nes tuuleparkgis Eestis ja Leedus, neljas koostootmisjaamas: Irus, Paides, Valkas ja Brocenis, ühes hüdroelektrijaam Keila-Joal, 36 päikeseelektrijaama Eestis ja Poolas. Lisaks kuulub Enefit Greenile pelletitehas Lätis.

Enefit green tootis võrreldes eelmise aastaga 44% rohkem energiat. Enefit tootis 122 GWh energiat, millest jätkuks aastaks 40000 majapidamisele.

Taastuv energia suurenemine aitab kaasa ka Eesti riigi eesmärgile, mis püstitati 2023-ndaks aastaks, et Eestis saaks 45% ulatuses oma energiat taastuvast ja alternatiivsetest allikatest.

Selle aastasele suurele taastuvenergia kogusele tuli kasuks ka väga soodne ilm kuu alguses. Olid väga tugevad tuuled.  Kui ilm pole soodne on tulemused kohe palju väiksemad.
https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/13/enefit-greeni-aprillikuu-taastuvelektri-toodang-kasvas-aastaga-44

Maico Rimmel

# data[].attributes.headline
Miks on just nüüd õige aeg koju päikesepaneelide paigaldamiseks?

# data[].attributes.subject
Miks on just nüüd õige aeg koju päikesepaneelide paigaldamiseks?

# data[].attributes.body
Päikesepaneelide paigaldamine on saanud järjest populaarsemaks. Mitte ainult ei säästa sellega loodust, vaid saab ka raha kokku hoida. Kuid kuna päikesepaneelid on veel üpriski kallid, on see jäänudki paljude jaoks ainult unistuseks.

Õnneks on Eesti Energia välja töötanud kuumaksepõhise lahenduse, millega saad hakata ise taastuvenergiat tootma ja elektriarvelt kokku hoidma kohe, ilma et peaks suurt summat koguma ja seda investeeringu alla kinni panema. Paneelid hakkavad koheselt tootma elektrit, mida võrku tagasi müües saad osa kuumakse rahast juba kohe teenida. Ja kui kuumaksete periood läbi, teenivad päikesepaneelid juba sulle raha.

Sealjuures ei tasu karta, et järelmaksuga püsti pandud paneelid muudaks projekti tasuvusaega märkimisväärselt pikemaks. Nimelt maksab Elering iga elektrivõrku müüdud päikeseenergia kWh eest toetust 1,13 senti. Tänu sellele muutub paneelide tasuvusaeg mitu aastat lühemaks. Kuid taastuvenergia tasu makstakse ainult neile tootjatele, kes on alustanud tootmist enne 2021. aastat.

Seega on just praegu parim aeg panna oma katusele päikesepaneelid, sest päikesest ise elektrit tootes saab vähendada oma ökoloogilist jalajälge, anda panuse keskkonna hoidmisesse ning olla nii teistele eeskujuks. Investeering päikesepaneelidesse on püsiva ja kindla tootlusega, parandab hoone energiamärgise klassi ning suurendab turuväärtust. Paneelide hind ei ole enam hirmuäratavalt kallis ning veel makstakse nende eest ka toetust. Seega tasub huvi korral võimalikult ruttu tegutsema hakata.

https://www.energia.ee/et/uudised/blogi/-/newsv2/2020/05/05/paikesepaneelide-paigaldamisega-alusta-juba-nuud-abi-saab-toetustest-ja-kuumaksulahendusest

# data[].attributes.headline
Roheline tuli õlitehase ehituseks Eestis

# data[].attributes.subject
Roheline tuli õlitehase ehituseks Eestis

# data[].attributes.body
Valitsus andis 26.märtsil 2020 volitused Eesti Energia omakapitali suurendamiseks 125 miljoni suuruse sissemaksena. See võimaldab rajada uus õlitehase Enefit280 Eesti Energial.

Õlitehase rajamist peetakse heaks investeeringuks, sest selle rajamisel leiab rakendust ligi 1000 töötajat ehitus- ja tehnoloogiaettevõtetest, seal hulgas kuni 700 kohalikku inimest saab tööd ehituse ajal.Pärast käivitamist loob õlitehas kokku ligikaudu 500 otsest ja kaudset töökohta. Teiseks süsihappegaasi emissioonid ja põlevkivi kasutus ei suurene, vaid vähenevad, sest uue tehase ehitamine võimaldab Eesti Energial lõplikult sulgeda mitu vanemat energia tootmiseks kasutatavat energiaplokki. Samuti on uue õlitehase rajamine riiklike strateegiadokumentidega nagu kliimapoliitika põhialused, põlevkivi arengukava kooskõlas.

Õlitehas valmib 2024. aastal ning investeeringu maksumuseks on peetud 286 miljonit eurot. Tehase projekteeritud tootmismaht on 268 000 tonni vedelkütuseid aastas. Uue tehase toel kasvab Eesti Energia õlitoodang üle 700 000 tonni aastas, mis toob endaga kaasa ligi 250 miljoni euro suuruse müügitulu. Õlitehas hakkab kasutama unikaalset Enefit tehnoloogia, mis teadaolevalt kõige efektiivsem ja väikseima keskkonnamõjuga tööstuslikult tõestatud põlevkivi väärindamise tehnoloogia maailmas.

Eesti Energia strateegiline tegevuskava näeb, et taastuvenergia tootmine kasvab ning samuti suureneb vedelkütuste tootmine, mis on kõige efektiivsem ja keskkonnahoidlikum põlevkivi väärindamise viis. Eesti Energia strateegilised arengud on kooskõlas kliimaeesmärkidega. Näiteks on süsihappegaasi emissioon vähenenud aastaga 50 protsenti ning see väheneb veel seoses vanemate tootmisvõimsuste sulgemisega.

Meribel Kuusik

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/03/27/valitsus-andis-eesti-energiale-rohelise-tule-uue-olitehase-ehituseks

# data[].attributes.headline
Enefit Green toodab sooja taastuvatest energiaallikatest

# data[].attributes.subject
Enefit Green toodab sooja taastuvatest energiaallikatest

# data[].attributes.body
Enefit Green on taastuvenergia ettevõte, mis alustas taastuvenergia tootmist 2002. aastal. Soojust toodab Enefit Green jäätmetest ning ka biomassist.

Jäätmetest toodab soojust Iru elektrijaama jäätmepõletusjaam, mille soojuslik võimsus on 50 MW. Jaam toodab soojust kuni 310 gigavatt-tundi aastas.

Eestis jääb kodusest sorteerimisest üle ligi 300 000 tonni segaolmejäätmeid aastas. Iru jäätmepõletusjaam suudab ühe aasta jooksul sellest põletada kuni 250 000 tonni. Tänu sellele on Eestis segaolmejäätmete ladestamine prügilatesse langenud vähem kui 10 protsiendile.

Samuti on Iru jäätmepõletusjaam keskkonnasõbralik. Jaamas on kasutusel keskkonnahoidlik tehnoloogia, mis sobib mitmesugust liiki segaolmejäätmete põletamiseks. Jäätmepõletusjaama maksumus oli 105 miljonit eurot, millest ligi kolmandiku moodustasid puhastusseadmed. Jaama õhuheitmed on võrreldavad 20 puuküttel eramu õhuheitmetega.

Biomassist toodab soojust Paide elektrijaam, mille soojuslik võimsus on 8 MW. Soojuse tootmiseks kasutatakse madala kvaliteediga metsamaterjali ning puidutööstuse jääke. Aastas toodab jaam kuni 42 gigavatt-tundi soojust, mille tootmiseks kasutatakse 33 000 tonni biomassi.

Iru jäätmepõletusjaam varustab toodetud soojusega Tallinna ja Maardu linna. Soojuse piirhind alates 28. maist 2019 on 13,99 eurot/MWh, millele lisandub käibemaks. See on Eestis üks soodsamaid soojuse hindu.

Paide elektrijaam müüb toodetud soojuse Paide elanikele. Paides on kehtivaks soojuse müügihinnaks alates 16. novembrist 2019 55,23 eurot/MWh.

Kuigi biomassist toodetud soojuse hulk Eestis ei ole väga suur, on biomassil suur potentsiaal saada väga oluliseks taastuvaks energiaressursiks, kuna biomassi varud on Eestis rikkalikud.

Hobart Eddrick Kolk

Allikas:
https://www.enefitgreen.ee/et/energia-tootmine

# data[].attributes.headline
Põlevkivi kaevandamine 21. sajandil- suured sammud keskkonnasõbralikuse poole

# data[].attributes.subject
Põlevkivi kaevandamine 21. sajandil- suured sammud keskkonnasõbralikuse poole

# data[].attributes.body
Estonia kaevanduses, kus põlevkivi on kaevantatud juba 100 aastaid, tehakse palju edusamme keskkonnasäästlikuma ja turvalisema kaevandamise nimel.

Juba ära kaevantatud aladele rajatakse põllumaid, istutatakse metsi või leidakse mõni teine lahenudus kaevandatud ala heakorrastamiseks. Keskkonna mõju vähendamiseks plaanitakse ka Narva karjääris alustada allmaakaevandamisega, kasutades kombainkaevandamise tehnoloogiat.

Estonia kaevandustes on rajatud kambriplokkidesse ainulaadne maa-alune settebasseini ja pumpla, tänu millele on kaevandusvee settimisaeg pikem ning maa peale pumbatava vee heljumisisaldus peaaegu olematu.

Kaevandustes on kasutatud mõõtmistööde jaoks robotit. Robot uuris seisukorda alal, kuhu on plaanitud Eesti Energial rajada päikeseelektrijaama.

Maa-alustes kaevandustes on nüüdsest olemas ka mobiiliside, mis tagab õnnetuste korral selle, et inimesel on võimalik mitmel viisil abi kutsuda.

Kaevandustes kasutatakse ka täiustatud kamberlaava tehnoloogiat. Tänu sellele püsib maapind tervikutel, kuid kaevandamine toimub mitu korda pikemal lõigul kui varasemalt. Selle suureks eeliseks on väiksemahulised ettevalmistustööd, mis aitavad hoida põlevkivi hinda konkurentsivõimelisena. Samuti ei kaasne ka sellega kahju keskkonnale.

Eesti Energia on teinud suuri samme edasi keskkonna koha pealt. Isegi, et suur hulk energiast tuleb taastuvatest ja alternatiivsetest allikatest, vajame me ka energia tootmiseks põlevkivi. Tehakse koostööd Alutaguse ja Lüganuse vallaga ning arendatakse Uus-Kiviõli kaevandust. Et energia tootmine oleks ikka sama edukas on keskkonnaamet väljastanud Eesti Energiale loa kaevandada kuni 6 miljonit tonni kivisütt aastas.

Paul Robert Pütsepp

Allikas:
https://www.energia.ee/et/ettevottest/tehnoloogia/kaevandamine

# data[].attributes.body
Vaitsus andis 26. märtsil volitused Eessti Energiale, et nende kapitali suurendada. Nüüd on võimalik ehitada uus tehas, kus läbi õli tootmise kasvab vedelkütuste tootmine.

Jüri Ratase sõnul on tehase ehitamine pikaajaline ning strateegiline investeering, mis tõstab esile ja väärtustab meie olulisemat maavara, milleks on põlevkivi. "Töökohtade tekkimine parandab tulenevaid sotsiaalseid riske ja toetab Ida-Virumaa regiooni tervikuna," sõnas peaminister.

Uue tehase loomine soosib põlevkivi kasutamist. Puhtamalt hakkab toimuma põlemine, samas suurendatakse põlevkiviõli tootmist. Praegusel momendil on seda tark teha, sest tulevikus ehitamise hinnad lähevad soodsamaks.

Uue tehasega langevad CO2 emissioonid ning vanade tehaste keskkonda kahjustavad plokid pannakse kinni.

Põlevkivi põletamine ja kaevandamine on riigile väga kasulik tegevus, sest eelnevatel aastatel on laekunud sealt riigikassasse üle 100 miljoni euro.

Plaanidekohaselt peaks tehas valmima 2024. aastaks. Maksma läheb selle ehitamine umbes 286 miljonit eurot, samas toodab see aastas 268,000 tonni vedelkütust aastas. Uus tehas hakkab kasutama Enefit tehnoloogiat, mis põlevkivi töötlemisel on kõige parem varian maailmas.

Euroopal on suur puudus vedelkütuste osas ja Eesti on üks väheseid riike, kes suudab seda toota. Seega suur osa toodangust läheks ekspordina, mis toob meie riigikassasse suured summad. Uus tehass aitab tootmise võimekust tõsta 700 000 tonnile aastas ehk veerandmiljonist müügitulu.

Samuti väheneb heitgaaside väljapurskamine, seega on uue tehase loomine kasulik Eestile nii majanduslikus kui ka keskkonna päästmise mõttes.

Rasmus Andre

Allikas:
https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/03/27/valitsus-andis-eesti-energiale-rohelise-tule-uue-olitehase-ehituseks

# data[].attributes.headline
Valitsuse heakskiit uue õlitehase ehituseks

# data[].attributes.subject
Valitsuse heakskiit uue õlitehase ehituseks

# data[].attributes.body
Valitsus andis 26. märtsil volitused Eesti Energia kapitali suurendamiseks. Nüüd on võimalus rajada uus õlitehas, tänu millele kasvab vedelkütuste tootmine.

Peaminister Jüri Ratase sõnul on see strateegiline investeering, millega väärindatakse Eesti olulisemat maavara - põlevkivi. Õlitehase ehitamine annab meile juurde üle 500 töökoha pärast käivitamist.

Uue õlitehase rajamine soosib põlevkivi efektiivsemat ja puhtamat kasutamist. Vähendatakse põlevkivi otsepõletamist, samas suurendatakse põlevkiviõli tootmist. Praeguses majandusolukorras on tähtis teha suuri investeeringuid, sest on alus arvata, et lähitulevikus muutub ehitamine odavamaks.

Uue tehasega langevad CO2 emissioonid, sest kinni pannakse mõnede vanemate tehaste energiaplokid lõplikult.

Põlevkivisektor on ka väga tähtis turuallikas, sest viimastel aastatel on laekunud sealt riigikassasse üle 100 miljoni euro ning see aitab ka hoida töökohti Ida-Virumaal.

Õlitehas valmib aastal 2024. Investeeringu täismaksumuseks on planeeritud 286 miljonit eurot. Tehas toodab aga 268 000 tonni vedelkütuseid aastas. Uus tehas hakkab kasutama Enefit tehnoloogiat, mis on kõige efektiivsem põlevkivi väärindamise tehnoloogia maailmas.

Eesti on üks väheseid riike, kellel on võimalik ise vedelkütuseid toota. Euroopas on aga suur puudujääk vedelkütuste osas. Seepärast enamus Eesti toodangust eksporditakse. Tänu uuele tehasele kasvab tootevõimekus 700 000 tonnile aastas ehk 250 miljonit eurolist müügitulu.

Sealhulgas vähendatakse ka CO2 emissiooni. Järelikult võib öelda, et uue tehase loomine on Eestile väga oluline samm ja aitab toodangut suurendada.

Hendrik Jaagant

Allikas : https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/03/27/valitsus-andis-eesti-energiale-rohelise-tule-uue-olitehase-ehituseks

# data[].attributes.body
Kas teadsid, et sinu kodus tekkivad jäätmed on energeetika jaoks väärtuslik kütus? Põlevkivi kütteväärtus on 8-10 MJ/kg, olmejäätmete kütteväärtus on aga 8-14 MJ/kg. Seega on prügilasse rännanud prügi energeetiline väärtus samaväärne põlevkivi ning ka hakkepuiduga.

Kasutades olmejäätmeid kütusena, saab toota elektrit ja soojust.

Prügi põletamine energia tootmiseks on prügilatesse ladestamise alternatiiv. Seetõttu on oluline eraldi kogutud pakendite (plastik, klaas, paber, biolagunevad jäätmed) sorteerimine ning suunamine taas- ja korduskasutusse.

Eesti Energia toodab alates 2013. aastast Iru elektrijaamas jäätmetest elektrit ning soojust. Kasutades kõige nüüdisaegsemat ja keskkonnasõbralikumat põletustehnoloogiat, muundatakse Irus elektriks ning soojuseks ligikaudu 82% jäätmetes sisalduvast energiast. Jaama soojuse tootmise võimsus on 50 megavatti ning elektritootmise võimsus 17 megavatti.

Jäätmetest toodetud soojusenergiat edastab Eesti Energia kaugküttevõrgu kaudu Tallinna ja Maardu elanikele ning selle jäätmeploki osakaal soojusturul on ligikaudu 20%.

Kas teadsid, et jäätmetest toodetud soojusenergia on ka neljandiku võrra soodsam kui maagaasist toodetud energia?

Keskkonnasõbralik ja efektiivne tehnoloogia sobib eritüübiliste jäätmete põletamiseks ning tagab tõhusa ja turvalise jäätmepõletuse. Jäätmete põletamisest vabaneva soojusega toodetakse ülekuumendatud auru, mis liigub edasi auruturbiini, et toota elektrit turbogeneraatoriga.

Võib öelda, et tänu erakordselt võimsatele puhastusseadmetele on jäätmeploki mõju keskkonnale väiksem kui kõrval asuval biokütet kasutaval koostootmisjaamal, Narva maanteel sõitvatel veoautodel ning paarikümnel ahjuküttega eramul.

Karoliina Soolep

Allikas:

https://www.energia.ee/documents/10187/15087/elekter_ja_soojus_jaatmetest_a4_est.pdf

# data[].attributes.body
Põlevkivi vaadatakse kui midagi, mis hoiab meie majandust üleval ja on vajalik, kuid nähakse selles ka palju miinuseid. Põlevkivi ise on settekivim, Eestis leidub kahte liiki põlevkivi, mis mõlemad on pärit Ordoviitsiumi ajastust. Eesti Energia on kaevandanud põlevkivi juba pea 100 aastat, teadmised selles valdkonnas on üpriski hinnatud. Põlevkivi jääb kütteväärtuse ja muude omaduste poolest kivisöele ja naftale alla, aga seda leidub Eestis palju. Eesti põlevkivitööstus on üks suuremaid tööstusharusid Eestis. Põlevkivitööstus annab umbes 4 protsenti Eesti sisemajanduse kogutoodangust ning Eesti põlevkivitööstus on maailmas üks kõige arenenuim ning siinseid põlevkivitehnoloogiaid on püütud ka eksportida. Aastal 2012 oli põlevkivi 85 protsenti Eesti elektritoodangust.

Põlevkivi miinusteks võib olla halb mõju meie keskkonnale. Põlevkivi kaevandamiseks on vaja põhjavett ära juhtida. Selle tagajärjel põhjavee tase alaneb ning selle keemiline koostis muutub, vee kvaliteet kukub.  Keila-Kukruse põhjaveekiht on alanenud kuni kakskümmend meetrit. Kaevandamine põhjustab ka pindmistest veekihtidest toituvate salvkaevude kuivamist. Osadel aladel on toimunud täielik kuivenemine.

Põlevkivi põlemisel tekib ka väga suur kogus tuhka. Iga aasta tekib Eesti elektrijaamades 6 tonni tuhka, millest kasutatakse ära vaid mõned protsendid.

Järelduseks võib öelda, et põlevkivi on Eestile väga tähtis ning temale toetudes kahjustatakse ilusat loodust. Põlevkivi tootmist ja kaevandamist ei ole mitte mingil võimalusel koheselt lõpetada, kuna põlevkivi tähtsus tänapäeva elus on nii suur.

Allikas:

https://www.energia.ee/et/ettevottest/tehnoloogia/kaevandamine

# data[].attributes.body
Eesti Energiale kuuluv taastuvenergia ettevõte Enefit Green suutis 2020. aasta aprillis toota 44% rohkem elektrit kui aasta varem aprillis. Sel aastal toodeti 122 GWh elektrit, kui eelmisel aastal samal ajal toodeti 85 GWh elektrit.

Enefit Greenile kuuluvad 20 tuuleparki Eestis ja Leedus, neli koostootmisjaama, üks hüdroelektrijaam, 36 päikeselektrijaama ja üks pekketitehas. Ettevõte on üks regiooni suurimaid taastuvenergia tootjaid ja regiooni suurim tuuleenergia tootja.

Sellel kuul toodetud elektrist jaguks umbes 40 000 majapidamise aastase elektritarbimise katmiseks.

Enefit Greeni juhatuse esimees Aavo Kärmas väitis, et suure toodangu taga on tugev tuul, eriti aprillikuu esimesel poolel, ja tuuleparkide töökindlus. Ainuüksi Enefit Greeni tuulepargid tootsid aprillis 104 GWh elektrit.

Peale tuuleparkide toodangule, andsid oma panuse taastuvelektri tootmisele ka Eestis ja Poolas asuvad päikesepargid, Iru, Paide, Valka ja Broceni koostootmisjaamad, Keila-Joa hüdroelektrijaam ning Ruhnu taastuvenergialahendus, mis tootsid kokku ligikaudu 18 GWh elektrit.

Selline tulemus on väga hea, sest see aitab kaasa Eesti Energia strateegilise eesmärgi täitmisele, milleks on 2023. aastal toota 45% elektrist taastuvatest või alternatiivsetest allikatest.

Nii suur taastuvenergia kogutoodang võib olla ühekordne, sest taastuvenergia tootmine sõltub eelkõige ilmastikuoludest: aprillis vedas, sest oli tugev tuul, kui on tuulevaikne kuu, on toodang palju väiksem.

Martin Tikerpäe

Allikas: https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/13/enefit-greeni-aprillikuu-taastuvelektri-toodang-kasvas-aastaga-44

# data[].attributes.body
Eesti Energia on asunud tööle koos Tallina Tehnikaülikooliga, et töödelda prügiplast vedelkütusteks. Sellega tahetakse aidata kaasa keskkonnaprobleemidega Eestis ja lähisriikides.

Eesti Energia ja TalTechi eesmärk on teada saada lahenuds, kuidas saaks töödelda prügiplasti Enefiti õlitehastes ning teha kõlbmatutest jäätmetest väärtuslikke vedelkütuseid. Eesti Energia juhatuse liige Margus Vals räägib, et see kõik võimaldab Ida-Virumaal olla oluline tegija keskkonnaprobleemide lahendamisel. "Kasutades taaskasutamatuid plaste õlitootmisel, vähendaksime plastijäätmete hulka mitte ainult Eesti, vaid ka lähisriikides. Eesti Energia uued arendused keskenduvad innovatsioonile, millesse kaasame piirkonna parimad teadus- ja arenduspartnerid. Kunagi varem pole Eestis loodud põlevkivist nii suurt väärtust nii puhtalt kui praegu, kuid näeme, et meil on läbi ringmajanduse ja uute tehnoloogiate potentsiaal olla oluliseks toeks keskkonnaprobleemide lahendamisel," ütles Vals.

Plaanitakse kasutada aastas umbes 80 000 tonni prügiplasti jäätmeid. Veel tahetakse vähendada CO2 emissiooni ja tõsta vedelkütuste kvaliteeti. Plastjäätmete kasutamine õli töötlemisel on ka esialgsete uuringute põhjal viis korda effektiivsem kui põlevkivi kasutamine. See tekitab ka vähem tahkeid jääke. See kõik parandab ka tehaste tööiga.

TalTechi koostööga viiakse läbi 2021. aasta alguseks läbi laborikatsed. Toomise planeeritud algus on 2024. aastal. Laborikatsed viiakse läbi TalTechi Virumaa kolledži põlevkivi kompetentsikeskus. Kompetentsikeskuse vanemteadur Hella Riisalu selgitas, et uuringute ja katsete tulemuste põhjal sõltub selle projekti tuleviku edukas rakendamine.

Projekti toetatakse Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondist 94 500 euroga.

Andre Mäki-Viinikka

Allikas: https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/14/eesti-energia-soovib-prugiplasti-vedelkutusteks-toodelda

# data[].attributes.headline
Eesti müüs maha taastuvenergia kvoodi statistika ülejäägi

# data[].attributes.subject
Eesti müüs maha taastuvenergia kvoodi statistika ülejäägi

# data[].attributes.body
2019. aastal kasvatas eesti oma taastuvenergia osakaalu kolmekümne ühele protsendile. Kuna eesmärk oli 25%, tähendas see, et Eestil oli kvoodi ehk statistika ülejääk, millest enamus tuli küttepuidust, koostootmisest ja tuuleparkidest. Seda statistikat on võimalik teistele riikidele, kes ei ole enda kvooti täitnud, müüa. Selle aasta jaanuaris müüs Eesti selle ülejäägi Maltale.

Riikide vahel tehtud leping nägi ette, et Eesti müüb Maltale kahe miljoni euro eest 100 GW/h kvooti ehk statistikat. Leping on paindlik, Maltal on võimalus ostetavat kogust ühe viiendiku võrra suurendada või vähendada. Lepingule kirjutasid alla Eesti majandus- ja taristuminister Taavi Aas ja Malta energia- ja veemajandusminister doktor Michael Farrugia. Kui talt küsiti, mida Eesti riik saadud rahaga kavatseb teha, vastas minister Taavi Aas, et selle eest on võimalik kas rahastada uusi taastuvenergia projekte või muuta taastuvenergia tarbijatele odavamaks.

Statistik müümise tehinguid toetab Euroopa Liit, mille sõnul aitab kvootide müümine efektiivsemalt ja paindlikumalt saavutada taastuvenergia eesmärke. Statistika müümist ei esine siiski tihti, praeguseks on toimunud kolm tehingut, millest kahes müüs Eesti oma ülejääkstatistikat, vastavalt Maltale ja Luksemburgi Hertsogiriigile.

Ingrid Mölder

Allikas: https://bioneer.ee/eesti-müüb-maltale-taastuvenergia-statistikat

# data[].attributes.headline
Eesti Energia tahab muuta prügiplasti vedelkütuseks

# data[].attributes.subject
Eesti Energia tahab muuta prügiplasti vedelkütuseks

# data[].attributes.body
Prügiplasti töötlemise kekkonnasõbralikumaks muutmise peal on pidevalt töödatud, eriti viimastel aastatel, kui on hakatud panema rohkem tähelepanu keskkonna muutustele tingitud globaalsest soojenemisest ning on inimesi hakanud rohkem huvitama keskkonnasäästlikumad eluviisid ja tootevisid. Eesti pealmine energia saamise viis on põlevkivi Põletamine. Eesti Energia juhatuse liige Margus Vals teatas, et Eesti Energial on plaan teha tööd koos Tallinna Tehnikaülikooliga, et jõuda lahenduseni, kuidas saaks töödelda prügiplast koos põlevkiviga ja saada sealt õli ning ümbertöötlemiseks kõlbmatu jääde muuta väärtuslikuks vedelkütuseks.

Eesti Energia juhatuse sõnul oleks see viis tähtis lahendus Ida-Virumaa keskkonnaprobleemide lahenduseks.

Plaani eesmärgiks on vähendada CO2 emissiooni, et vähendada meie ökoloogilist jalajälge keskkonnale. Plaanis on ka eesmärgiks tulevikus töödelda aastas  vähemalt keskmiselt 80 000 tonni plastjäätmeid. Taaskasutamatute plastjäätmete töötlemine õliks on efektiivsem kui põlevkivi kasutamine, sest esialgsete uuringute põhjal on ühest tonnist plastist võimalik saada kuni viis korda rohkem õli kui sama suurest kogusest põlevkivist. Seetõttu tekib märgatavtavalt vähem tahkeid jääke ja väheneb ka teiste heitmete hulk. Lisaks paranevad vedelkütuste kvaliteedinäitajad ning protsessi efektiivsus, mistõttu on tooted paremini turustatavad.

Eesti energia viib läbi katseid TalTechiga 2021. aasta alguseni, et leida keskkonnasäästlikum ja kõige efektiivsem viis prügiplasti ümbertöötlemiseks. Tähtaeg tootmise alustamiseks on pandud 2024. aasta peale, aga see võib muutuda sõltuvalt katsete tulemustest. Plaanis oleks ka prügiplasti töötlemist kütteõliks mitte teha ainult Eestis vaid ka Eesti läheriikides, et vähendada Eesti ümbruskonnas jalajälge loodusele. Katsed viib läbi TalTechi Virumaa kolledži põlevkivi kompetentsikeskus.

Projekti toetatakse Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondist 94 500 euroga.

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/14/eesti-energia-soovib-prugiplasti-vedelkutusteks-toodelda

# data[].attributes.body
Praegu on Eesti peamiseks energiavaraks põlevkivi, kuid teadlaste arvutuste põhjal jätkub põlevkivivarusid vaid järgmiseks 60 aastaks. Samuti kaasneb põlevkivi töötlemisega ka väga suur CO2 emissioon. Sellega seoses teeb ettevõte Fermi Energia plaane tuumajaama ehitamiseks Eestisse.

Esmaste plaanide kohaselt läheks tuumajaama ehitus maksma 900 miljonit eurot ja võiks valmida juba 2033. aastaks. Minister Taavi Aasa sõnul oleks jaama kõige tõenäolisemaks asukohaks Lääne-Virumaa, kuna seal on juba olemas ka võimalused elektri transpordiks, või Pärnumaa.
Eestisse tahab Fermi Energia rajada uudsed sulasoolreaktorid. Neis toodetakse energiat kiirete neutronite abil, kütusena kasutatakse juba tekkinud tuumajäätmeid. Kogu reaktsioon toimub atmosfäärirõhul ning reaktor ei saa jahutuse puudumisel üle kuumeneda. Temperatuuri tõustes hakkab langema tuumareaktsiooni kiirus. Selline uudne tuumajaam oleks varasematega võrreldes 20 korda väiksem, mis oleks Eesti puhul ideaalne, kuid võimsus oleks sama.

Tuumaenergeetika on valdkond, mille arengule on pandud suuri lootusi, kuid toimunud avariide ja radioaktiivse reostuse pikaajalise mõju tõttu on ühiskonnas tekkinud sellele vastuseis. Ometi on tuumaenergeetika praegu ainus energeetikaharu, mis fossiilsete kütuste lõppemise korral suudab tagada ilmastikuoludest sõltumatu ööpäevaringse elektrivarustuse. Tähtis osa elektri tootmises tuumaenergia abil on ka kaassaadusena saadaval soojusel, mis võimaldaks linnu kütta.

Tuumaenergia toorainena on siiani kasutatud uraani, mida arvatakse olevat maakeral 5,3–6,4 miljonit tonni. See on väga suur ressurss, sest ühe kilogrammi uraani lõhustumisel saadakse 123 000 kW∙h energiat. Võrdluseks: ühe kilo põlevkivi puhul 1,3–3,1 kW∙h energiat. Samuti ei kaasne tuumenergia tootmisega kasvuhoonegaase.

Helena-Erika Jõgi

https://keskkonnatehnika.ee/tuumaenergia-kas-eestile-on-vaja-tuumajaama/
https://www.err.ee/951475/aas-eestis-on-kohad-tuumajaama-ehituseks-olemas

# data[].attributes.headline
Taastuvelektri maht ületas esimest korda põlevkivielektrit

# data[].attributes.subject
Taastuvelektri maht ületas esimest korda põlevkivielektrit

# data[].attributes.body
Eesti Energia tootmises toimus pööre: taastuvelekter moodustas I kvartalis poole kogutoodangust, teise poole moodustas elekter põlevkivist, põlevkivigaasist ja jäätmetest. Samuti langes elektrihind kümnendi madalaimale tasemele.

Taastuvatest ja alternatiivsetest allikatest toodetud elektri osakaal kogutoodangust kasvas kvartali keskmisena 61 protsendile, mis näitas aastaga 14-protsendilist kasvu paremate tuuleolude ja tuuleparkide hea töökindluse toel. Eesti Energia CO₂ emissioon vähenes I kvartalis aastaga 65 protsendi võrra tasemele 0,9 miljonit tonni. Kahe aastaga on süsinikuemissioon vähenenud ligi neli korda, mis on aidanud teha Eestist Euroopa kõige kiirema süsinikuheitme vähendaja.

Eesti Energia investeeris kvartaliga 69 miljonit eurot, millest lõviosa moodustas taastuvenergia arenguks tehtud investeering ehk Tootsi tuulepargi aluse maa omandamine.

Eesti Energia juhatuse liikme ja finantsdirektori Andri Avila sõnul mõjutasid pöördelisi majandustulemusi erakordsed olud: viimase poolsajandi kõige soojem talv, ülemaailmne pandeemia ning kõige madalamad elektrihinnad alates elektrituru avanemisest. Lisaks tarbimise vähenemisele hoidis Nord Pooli elektriturul hinna madalal Põhjamaade väga kõrge hüdrobilansi tase.

Põhjamaade suure tootlikkuse mõju oli tuntav ka Eesti hinnapiirkonnas, kui elektri hind jõudis mõnel ööl langeda 0 euro lähistele. Madal elektrihind rõõmustab küll kliente, kuid ettevõttele tähendab see väiksemat müügitulu, mida ei korva ka vedelkütuste ning gaasi müügitulu kasv. Järgnevatel kvartalitel seisab enamik riike silmitsi majanduskriisiga, millel on energia tarbimisele ja hindadele otsene mõju. Avila sõnul peavad nad eesootavas olukorras jätkama efektiivsuse tõstmisega ning üles leidma kokkuhoiukohad, et kriisifaas edukalt läbida.

Iir Niinemaa

Taastuvelekter moodustas I kvartalis poole Eesti Energia kogutoodangust

# data[].attributes.headline
Enefit Green tootis käesoleva aasta aprillis 44% rohkem elektrit kui aasta tagasi

# data[].attributes.subject
Enefit Green tootis käesoleva aasta aprillis 44% rohkem elektrit kui aasta tagasi

# data[].attributes.body
Enefit Green on Eesti Energia kontserni kuuluv taastuvenergia ettevõte. Ettevõttele kuuluvad 20 tuuleparki Eestis ja Leedus, neli koostootmisjaama Irus, Paides, Valkas ja Brocenis, üks hüdroelektrijaam Keila-Joal, 36 päikeseelektrijaama Eestis ja Poolas ning pelletitehas Lätis.

Enefit Green on regiooni üks suurimaid taastuvenergia tootjaid ning suurim tuuleenergia tootja.

Käesoleva aasta aprillis tootis Enefit Green 122 gigavatt-tundi elektrit, millest jaguks aastaks ajaks ligi 40 000 majapidamise keskmise tarbimise katmiseks.

Enefit Greeni juhatuse esimehe Aavo Kärmase sõnul on aprilli hea toodangutulemuse taga tugev tuul, eriti kuu esimeses pooles. Kärmase sõnul saadi tuultest võtta maksimumi tänu tuulepargi töökindlusele. Kokku tootsid Enefit Greeni tuulepargid aprillis 104 gigavatt-tundi taastuvelektrit.

Lisaks tuuleparkidele sisalduvad Enefit Greeni aprilli toodangutulemuses ka 18 gigavatt-tundi elektrit, mis saadi ettevõtte Eestis ja Poolas asuvate päikeseparkide, nelja koostootmisjaama,  Keila-Joa hüdroelektrijaama ning Ruhnu taastuvenergialahenduse toodangumahtudest.

Enefit Greeni Iru, Paide ja Valka koostootmisjaamade soojatoodang oli aprillis 43 gigavatt-tundi.

Taastuvenergia toodangu suurenemine aitab kaasa Eesti Energia strateegilisele eesmärgile toota 2023. aastal 45 protsenti elektrist taastuvatest või alternatiivsetest allikatest.

Katariina Kukk

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/13/enefit-greeni-aprillikuu-taastuvelektri-toodang-kasvas-aastaga-44

# data[].attributes.body
Eesti Energia koos TalTechiga teevad tööd selle nimel, et töödelda prügiplasti ettevõtte õlitehastes ja tänu sellele aidata lahendada keskkonnaprobleeme Eestis. Nenede eesmärk on jõuda lahenduseni, kuidas saaks prügiplasti tööstuslikus mahus õlitootmisel kasutada ja muuta kõlbmatu jääde vedelkütuseks.

Eesti Energia juhatuse sõnul võimaldaks selline Enefit õlitootmistehnoloogia olla oluline tegur Ida-Virumaa keskkonaprobleemide lahendamisel. Plastide kasutamine õlitootmisel võimaldaks aastas keskkonnasõbralikult uueks väärtuslikuks tooteks töödelda vähemalt 80 000 tonni jäätmeid, vähendada CO2 emissiooni ja tõsta vedelkütuste kvaliteeti. Taaskasutamatute plastjäätmete töötlemine õliks on efektiivsem kui põlevkivi kasutamine, sest esialgsete uuringute põhjal on ühest tonnist plastist võimalik saada kuni viis korda rohkem õli kui samast suurest kogusest põlevkivist.

Koostöös TalTechiga viiakse 2021. aastal läbi laborikatsed, millele järgnevad katsed pilootseadmetel ja õlitehases. Laborikatsed viib läbi TalTechi Virumaa kolledži põlevkivi kompetentsikeskus. Selle projekti raames on võimalik süsteemselt kasutada alusuuringute tulemusi ning samas välja selgitada need faktorid, millest sõltub edasine edukas rakendamine. Vastuse annavad labori- ja stendikatsed. Edu puhul on see suur samm põlevkivitöötlemise rolli suurendamiseks ringmajanduse kontekstis. Projekti innovaatilisus seisneb selles, et kasutamist võivad leida seni ainult ladestamisele või põletamisele läinud plastjäätmed ning töötlemisele võib minna sorteerimata jäätmeplastisegu. Tootmise planeeritud algus on 2024. aasta.

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/05/14/eesti-energia-soovib-prugiplasti-vedelkutusteks-toodelda

# data[].attributes.headline
Päikesepaneelid – jõukohasemad kui kunagi varem

# data[].attributes.subject
Päikesepaneelid – jõukohasemad kui kunagi varem

# data[].attributes.body
Päike on kõige keskkonnasäästlikum energiaallikas. Elektrienergia tootmine päikeseenergiast on saaste- ja müravaba ning kord rajatud päikesepaneelide hoolduskulud on minimaalsed.

Siiamaani on pidanud päikesepaneelide paigaldamiseks tegema väga suure sissemakse, mis on hoidnud paljusid inimesi seda uuendust oma kodus tegemast.

Päikeseenergia on hakanud inimesi aga üha enam huvitama. Kodu renoveerides on paljud hakanud mõtlema tänapäevaste energialahenduste kasutamisele. Võimalus panustada puhtamasse maailma ning hoida kokku ka elektriarvetelt innustab inimesi kasutama päikesepaneele.

Alates 2019. aasta septembrikuust on igaühel võimalus paigaldada päikesepaneelid ilma suurt sissemakset tegemata. Eesti Energia tegi koostööd Inbankiga, kellega nad töötasid välja kuumakse põhise lahenduse. Sten Aan, Eesti Energia energiateenuste juht, ütles, et võimalik on valida nulleurone sissemakse, puuduvad lepingutasud, haldustasud ning soovi korral saab ka jäägi ennetähtaegselt tagastada. Eesti elanikel on nüüd kergem võimalus toota 100% puhast taastuvenergiat ja keskkonnahoius kaasa lüüa.

Praegu on päikeseelektri süsteemi planeerimiseks parim aeg. Lisaks kõigele, mis enne mainitud sai, on võimalik saada toetust taastuvenergia toetusskeemist. Paraku kehtib selline pakkumine 2020. aasta lõpuni. See tähendab, et paneelid peavad olema püsi enne aasta lõppu ning kõik jaamad, mis valmivad hiljem, jäävad toetusest ilma.

Päikeseelekter on hea võimalus, kuidas ise vähendada looduse reostamist. Päikesepaneelide paigaldamine võib lisaks elektri kulude vähenemisele tõsta ka kinnisvara hinda. Praegu sellesse investeerimine toob tulevikus kindlasti kasu.

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2019/09/27/eesti-energia-tegi-paikesepaneelide-paigaldamise-markimisvaarselt-lihtsamaks

# data[].attributes.body
Eesti Energia taastuvenergia ettevõte Enefit Green on alustanud uut projekti, taotledes Pärnu linnalt eriplaneeringut. Selle käigus loodetakse hinnata tuulepargi mõju keskkonnale ning selgitada välja, kas Pärnu läheduses paikneva Paikuse osavalla soine ala on sobiv paik tuulepargi rajamiseks.

Enefit Greeni juhatuse esimehe Aavo Kärmase sõnul on see sellel aastal firma kolmas tuulepargiarendusprojekti taotlus Eestis. „Lisaks Pärnu linnale esitatud eriplaneeringu taotlusele on esitatud taotlused tuulepargi rajamiseks ka Lääne-Nigula valda Läänemaal ja Saarde valda Pärnumaal. Kui kas või osa nendest tuulepargiprojektidest realiseerub, on tegemist väga olulise murrangu ja suunamuutusega rohelise energia tootmise suunas Eestis,“ ütles Kärmas.

Seni ei ole Kärmase sõnul tuuleparkide rajamine Eestis läinud lihtsalt. „Vaatamata sellele, et kliimapoliitika suunab meid puhtamale energiatootmisele, valmisid viimased suuremad tuulepargid siin rohkem kui seitse aastat tagasi. Kui soovime neid eesmärke täita, on uute tuuleparkide rajamine möödapääsmatu,“ lisas Kärmas.

Kui taotlus saab Pärnu linna poolt kinnitatud, algatatakse keskkonnamõjude hindamine: kaitsealuste liikide olemasolu väljaselgitamine antud piirkonnas ning projekti mõju suuruse uurimine loodus- ja elukeskkonnale. Uuringud viiakse läbi 3 aasta jooksul ning nende käigus võetakse arvesse ka kohaliku kogukonna arvamust. Tulemused näitavad, kas ja mis tingimustes on tuulepargi olemasolu selles piirkonnas võimalik.

Eesti Energia eesmärgiks on vähendada põlevkivi otsepõletamise teel saadud elektri tootmist ning tõsta taastuvenergia osa kogutootmises. Aastaks 2023 on plaanitud taastuvate energiaallikate abil toodetud elektri osakaal tõsta 45 protsendini.

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/03/20/enefit-green-uurib-voimalust-rajada-parnumaale-paikuse-osavalda-tuulepark

# data[].attributes.headline
Päikeseparkide ehitus Eestis ei lõppe niipea

# data[].attributes.subject
Päikeseparkide ehitus Eestis ei lõppe niipea

# data[].attributes.body
Kuigi Eesti energiamajandus toetub suures mahus ikkagi põlevkivile, siis Eesti Energia taastuvenergia ettevõte Enefit Green ehitab aina päikeseparke juurde, et Eestis ka taastuvenergiat rohkem kasutataks. Ainuüksi 2018. aastal alustas Enefit Green 19. päikesepargi rajamist, millest enamus alustas tööd juba järgmise aasta aprillikuus. Enefit Green on üks Eesti esimesi ainult taastuvenergia tootmisele pühendunud ettevõtteid ning kuigi need olid esimesed Enefiti päikesepargid, siis 2019. aasta seisuga omasid nad juba 20 päikeseparki.

Enefit Greeni juhatuse esimees Arvo Kärmas arvab, et päikeseenergia hakkab järgnevatel aastatel mängima suurt rolli Eesti energiamajanduses. Samuti lisas ta, et firma kavatseb tulevikus veel päikeseparke luua. Tema arvates on päikeseenergia tootmine Eestis alles alanud ja riiki ootab ees veel pikk teekond, et seda energialiiki arendada ja rohkem toota. Kuigi selliste parkide rajamine on kallis ja nõuab suuri investeeringuid, siis ettevõtte plaanid on suured. Päikeseplaanide tasuvaeg on pikk ning isegi siis kui firma investeeringud on suured, tasub see tulevikus ära: tulemuseks on rohelisem Eesti.

Enefit Green investeeris 2018. aastal päikseenergeetikasse 5 miljonit eurot. Nende eesmärk on, et 2023. aastaks ulatuks päikeseparkidest tulenev energia kogumahus vähemalt 50 megavatini. Loodetav tootva energia suurusjärk on pea 7 korda suurem kogu 2018. aastal investeeritud päikeseparkide ennustatud energia kogutoodangust. 2020. aasta seisuga on neil juba 39 päikeseparki, mille koguvõimsus on 26 megavatti, seega on ettevõttel päikeseenergia osas veel ruumi areneda ja oma 2023. aastaks ennustatavate eesmärkideni jõuda.

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2019/05/11/paikeseparke-lisandub-hoogsalt

# data[].attributes.body
Eesti energiapoliitika üheks eesmärgiks on saavutada aastaks 2030. aastaks tulemus, kus elektri tootmine taastuvatest energiaallikatest moodustab 50% sisemaisest elektri lõpptarbimisest ning 80% Eestis toodetud soojusest toodetakse taastuvate energiaallikate baasil.

Kõige rohkem elektritootmises kasutatavaid taastuvaid energiaallikaid Eestis on biomass ja tuul. Eesti Energia taastuvenergia ettevõte Enefit Green tegutseb lähtuvalt Eesti Energia strateegiast selle nimel, et leida uusi võimalusi taastuvenergia kui kõige puhtama energiatootmise viisi suurendamiseks. Eesti Energia eesmärk on toota aastal 2023 juba 45% elektrist taastuvatest või alternatiivsetest allikatest. Sellest tulenevalt esitas Enefit aasta alguses Saarde vallale eriplaneeringu taotluse, et alustada keskkonnamõjude hindamist ning selgitada välja, kas Saarde valda Ristiküla lähistele on võimalik rajada tuulepark. Saarde vald
on hea tuulepotentsiaaliga koht, kuhu on plaanis rajada kokku kuni kümnest tuulikust
koosnev tuulepark, mis hakkaks asuma minimaalselt ühe kilomeetri kaugusel eluhoonetest ja metsa sees. Ka maailmas soodustatakse järjest enam kas mere- või metsaaladele tuuleparkide rajamist, sest sellised tuulepargid häirivad inimesi kõige vähem.

Saarde valla juhid näevad tuulepargis võimalust ka kohaliku majanduse elavdamiseks, sest elektri otseühenduse võimalus annab olulise konkurentsieelise neile tööstusettevõtetele, kes
rajavad oma tootmise tuulepargi lähedale.
Tuulepargi planeeritud võimsus on kuni 70 MW ja valmimisaeg aastal 2025.

Viimased suuremad tuulepargid Eestis - Paldiskis ja Narva tuhaväljal - said valmis aastatel 2012-2013. Enefit Greenil ja Eesti Energial on praegu Eestis erinevates etappides kolm tuulepargi
arendust: Loode-Eesti ja Liivi lahe meretuulepargid ning kuni 30 tuulikuga park Lääne-Nigula vallas Läänemaal. Eesti Energia soovib ka alustada Tootsi tuulepargi ehitusega, kuna neil õnnestus maa enampakkumisel omandada.

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/01/23/enefit-green-uurib-voimalust-rajada-parnumaale-saarde-valda-tuulepark?fbclid=IwAR17feDKOqxqwEUxAX8mDI5QwbsSj6n3v-bGlC-AUW16DkaPKreGzDQcP9c

# data[].attributes.headline
Kuidas mõjutab välisõhu temperatuur soojuse tarbimist?

# data[].attributes.subject
Kuidas mõjutab välisõhu temperatuur soojuse tarbimist?

# data[].attributes.body
Mõistega "soojuse tarbimine" kirjeldatakse enamasti energia kasutamist ruumi siseõhu, tööstusprotsessi jne jaoks vajaliku temperatuuri hoidmiseks või tõstmiseks.  Kuna soojus liigub kõrgema temperatuuriga keskkonnast madalama temperatuuriga keskkonda, on Eestis soojuse kasutamine enamasti vajalik ruumide kütmisel.

Soojuse tarbimine kütteks on seotud välisõhu temperatuuriga. Kuivõrd aastate lõikes on välisõhu temperatuurid erinevad, ei saa erinevatel aastatel tarbitud soojust omavahel otseselt võrrelda. Võrdlemist võimaldab tarbitud soojuse normaalaastaga kraadpäevadega taandamine.

Eesti riik paikneb suhteliselt väikesel maa-alal, kuid sellegipoolest esineb piirkonniti erinevusi nii välisõhu temperatuuris kui ka muudes mõõdetavates parameetrites. Keskmine kütteperiood kestab 1. oktoobrist 30. aprillini, tegelik kütteperioodi pikkus oleneb konkreetsest aastast ning hoonest, mida köetakse.

Aastate lõikes on kütteperioodi keskmiste temperatuuride kõikumine toimunud suhteliselt suurtes piirides ning seetõttu pole tugevat seost, mis kirjeldaks temperatuurimuutuste trendi, võimalik välja tuua. Kasutades lineaarset regressiooni, on näha, et ajavahemikul 1950...2012 on kütteperioodi keskmine temperatuur muutunud 2 °C võrra. Vaadeldes viimast 40 aastat, saab täheldada 1,2 °C-st keskmise temperatuuri muutust.

Kindlalt võib öelda, et hoonete soojuse vajadus kütteks muutub seoses välisõhu temperatuuri muutumisega ning iga aasta on kütteperioodi temperatuur erinev, samuti erinevad üksteisest hooned ning nende soojustuse kvaliteet, mis omakorda muudab kütmiseks vajaliku sooja kogust.

https://energiatalgud.ee/index.php/V%C3%A4lis%C3%B5hu_temperatuuri_m%C3%B5ju_energiatarbimisele

# data[].attributes.headline
Eesti suurimal hüdroelektrijaamal tekkis raskusi keskkonna probleemidega ja oli sunnitud kuulutama elektrijaamale enampakkumise.

# data[].attributes.subject
Eesti suurimal hüdroelektrijaamal tekkis raskusi keskkonna probleemidega ja oli sunnitud kuulutama elektrijaamale enampakkumise.

# data[].attributes.body
Eesti Energia otsustas 3 aastat tagasi panna Eesti suurima hüdroelektrijaama, Linnamäe hüdroelektrijaama, hoonestusõiguse enampakkumisele. Linnamäe hüdroelektrijaama hakati ehitama 1922.aastal ja tootmisega hakati seal tegelema alates 1924.aastast. Kahjuks teise maailmasõja ajal sai hoone tugevalt kannatada, kuid hoone päis säilis. Elektrijaam taastati samale kohale nüüd juba 18 aastat tagasi. Hüdroelektrijaama võimsus oli sellel hetkel, kolm aastat tagasi, umbkaudu 1,15 megavatti ja see tootis umbes 1% kogu Eesti Energia taastuvenergia toodangust. Looduslike tingimuste tõttu on hüdroenergia ressurss Eestis piiratud ning seetõttu suuremahulist veest elektri tootmist ei ole võimaldatud.

Jaama töös hoidmisega oli mitmeid eriarvamusi ja küsimusi. Kohalikud olid elektrijaama tööshoidmise poolt, kuna tegemist on ikkagi suursuguse vaatamisväärsusega Eesti energeetika jaoks. Aga kahjuks on riigi keskkonnaasutused leidnud, et nii pole enam loodusele kasulik, ja et paisutus tuleb lõpetada, et lõhekalad saaksid liikuda kuni loodusliku astanguni, milleks on Jägala juga. Sellel hetkel oli juba püütud leida viisi, kuidas kalad saaksid elada oma elu, nii et pais neile ette ei jääks. Kahjuks ei sobinud ükski mõte keskkonnakaitsele ja teadlastele.

Kuna 3 aastat tagasi leiti, et seadused on viieteistkümne aastaga juba nii palju muutunud, et on üpris raske ajaga kaasas käia, siis otsustatigi hüdroelektrijaam panna müüki. Loodame, et uued omanikud äkki suudavad leida nii öeldud “kuldse kesktee”.

https://www.energia.ee/uudised/avaleht/-/newsv2/2017/08/29/eesti-energia-korraldab-linnamae-hudroelektrijaama-hoonestusoiguse-enampakkumise

# data[].attributes.body
Üha rohkem toodetakse maailmas energiat taastuvatest energiaallikatest nagu näiteks päike ja tuul, kuid siiski on Eestis väga tähtsal kohal energiaressursina Põlevkivi.

Eesti Energia on Eestis põlevkivi kaevandanud juba peaaegu 100 aastat ning tänu pikaajalise kogemusele  on Põlevkivi kaevandamine praegu keskkonnasäästlikum ja tõhusam kui kunagi varem.

Hetkel  kaevandab Eesti Energia põlevkivi  kahes kohas: Estonia allmaakaevanduses ja Narva karjääris. Peale kaevandamist leitakse maale uus otstarve. Olgu selleks siis põllumaa, mets või midagi muud.

Kuna keskkonnamõju allmaakaevandamisel on väiksem kui karjäärkaevandamisel, siis plaanib Eesti Energia ka Narvas alustada allmaakaevandamist.

Estonia kaevanduses kasutatakse ka uut ja täiustatud kamberlaava tehnoloogiat. Tänu sellele püsib maapind tervikutel, kuid kaevandamine toimub mitu korda pikemal töölõigul. Selle meetodi eeliseks on väikesemahulised ettevalmistustööd, tänu millele püsib põlevkivi hind konkurentsivõimeline. Samuti ei kaasne selle meetodiga lisamõju keskkonnale.

Lubjakivi ja põlevikivi asuvad maa sees kihiti ja lubjakivi tuleb põlevkivist eraldada. Lubjakivile leiab aga laialt kasutust  ehitusvaldkonnas. Sellepärast arendab Eesti Energia koostööd vastavates valdkondades tegutsevate ettevõtetega, andes nii oma panuse ringmajandusse.

Et kaevandamine oleks keskkonnasäästlikum ja ohtum on Estonia kaevandusse rajatud maailmas ainulaadne maa-alune settebassein ja pumpala. Tänu nendele lahendustele kaevandusvee settimisaeg pikem ja maapeale tagasi pumbatud vesi kvaliteetsem. Samuti on 3D-mõõdistustööde jaoks kasutusele võetud mehitamata robot ja Estonia kaevanduse maa-alustes osades, kus käib aktiivne kaevandamine, levib mobiilside.

https://www.energia.ee/et/ettevottest/tehnoloogia/kaevandamine

# data[].attributes.headline
Põlevkivi kaevandamisel võetakse aina rohkem kasutusele uuenduslikemaid meetodeid

# data[].attributes.subject
Põlevkivi kaevandamisel võetakse aina rohkem kasutusele uuenduslikemaid meetodeid

# data[].attributes.body
Eesti Energia on kaevandanud põlevkivi juba pea 100 aastat ning nende teadmised selles valdkonnas on hinnatud kogu maailmas. Tänu tehnoloogia arengule ja pikaajalisele kogemusele on põlevkivi väärindamine hetkel tõhusam kui kunagi varem. Samas liigub Eesti Energia suunal, kus määrav osa energiast saadakse siiski taastuvatest ja alternatiivsetest allikatest.

Põlevkivi kaevandamisel on kasutusele võetud erinevaid uuenduslikke tehnoloogiaid. Estonia kaevanduses kasutatakse lisaks kamberkaevandamisele ka kamberlaava täiustatud tehnoloogiat.  Selle meetodiga püsib maapind tervikutel, kuid kaevandamine toimub korraga mitu korda pikemal töölõigul. Meetodi eeliseks on väikesemahulised ettevalmistustööd, mis aitavad hoida põlevkivi hinda konkurentsivõimelisena ning lisa mõju keskkonnale ei kaasne.

Põlevkivi ja lubjakivi on maapõues kihiti ning energia tootmiseks tuleb lubjakivi põlevkivist eraldada. Lubjakivi kui rikastusjäägi laialdasem kasutamine tõstab põlevkivitööstuse lisandväärtust. Seega arendatakse koostööd ehitus- ja teedeehitus ettevõtetega ning otsitakse lubjakivile uusi rakendusvõimalusi.

Et kaevandamist veelgi keskkonnasäästlikumaks teha on Estonia kaevanduse ammendunud kambriplokkidesse rajatud maailmas ainulaadne maa-alune settebassein ja pumpla. See aitab pikendada kaevandusvee settimisaega ja nii on maa peale pumbatava vee heljumisisaldus peaaegu olematu. Ohutuse huvides levib Estonia kaevanduse maa-alustes osades, kus käib aktiivne kaevandamine, mobiilside.

Eesti energia kaevandab  põlevkivi Estonia allmaakaevanduses ja Narva karjääris. Kaevandatud maad ka heakorrastatakse. Sinna istutatakse metsa, rajatakse põllumaid või leitakse kasutatud alale muud otstarbed.

https://www.energia.ee/et/ettevottest/tehnoloogia/kaevandamine

# data[].attributes.headline
OMA PÄIKE – Investeering 0€. Võrgutasu 0€. Säästad kohe!

# data[].attributes.subject
OMA PÄIKE – Investeering 0€. Võrgutasu 0€. Säästad kohe!

# data[].attributes.body
Maailmas räägitakse üha enam kliimasõbralikkusest ja mõistliku hinnaga elektrienergia tootmisest. Korraliku toimiva energiavarustuseta ei ole võimalik kaasaegse ühiskonna funktsioneerimist ette kujutada. Fossiilkütustest võib elektrit toota veel palju aastaid – sobivaid aineid jätkub sadadeks aastateks. Maapõues leiduva orgaanilise ainega on palju muud kasulikku ka teha, kui seda ahju ajada.

Üks lahendus on päikeseenergia kasutamine. Päikesepaneelide jaoks enam-vähem sobivaid kohti leidub igal pool ning need toodavad energiat ka pilvise ja sajuse ilmaga. Aga kui päikesepaneel katab terve hektari, siis selle all tõenäoliselt ei säili heinamaa tavaline ökosüsteem. Kui on aga katusel või katab paarkümmend ruutmeetrit, on selle mõju keskkonnale märksa väiksem.

Eesti Gaas on välja töötanud uudse võimaluse tarbida rohelist energiat. Oma Päike on Eesti Gaasi energialahendus ettevõtetele, korteriühistutele, koolidele ja lasteaedadele, kelle elektrienergia tarbimine on vähemalt 20 000 kWh. Kliendi hoone katusele või krundile rajatakse isiklik päikeseenergiajaam. Eesti Gaasi päikeseenergia ärijuhi Maido Märssi sõnul ei pea klient sellesse ise investeerima, asjaajamisega tegelema ega maksma võrgutasu. Seega säästab klient raha. Eesti Gaas teeb kogu investeeringu ja paigalduse ning jääb hiljem ka päikesepaneele hooldama. Kliendi kokkuhoid omatoodetud elektrienergia võrgutasudelt võib olla isegi üle 1500 € aastas.

Hoone lame- või viilkatus võib olla lõunasuunaline, aga ei ole probleemi paneele teiste suunaliste katustele paigaldamisega. Katusel või maapinnal on vaja vaba ala alates 600 m2. Paneelide ala ei tohi varjata kõrghooned või -haljastus. Elektriseamded töötavad mõlema allika pealt (võrguelekter ja päikeseelekter) täpselt sama moodi, seega ei pea muretsema, et võrgust ostetav elekter kvaliteetsem oleks kui päikesepaneelide toodetav. 50 kW süsteem toodab aastas keskmiselt 48,5 MWh, mis katab ligikaudu 15 kodumajapidamise tarbimise.

Kuidas lahendus töötab?

1. Põikesepaneel – muudab põikesekiirguse

2. Inverter – muudab alalisvoolu kasutatavaks                võrku

3. Elektriarvesti – mõõdab toodetud elektrienergiat

4. Otseliin - elektrienergia edastuskliendile

5. Tarbimata elekter suunatakse elektrivõrku

Päikeseelektri näidistoodangu jaotus aasta lõikes (sõltub, kuidas paneelid on paigaldatud)

Praeguste teadmiste juures ei saa me elektrit lattu panna, vaid peame selle tootmisele järgnevalt ka ära tarbima. Paraku on endiselt suurim tundmatu energia salvestamise võimalus.

https://www.gaas.ee/arikliendile/paikeseenergia/

# data[].attributes.body
Eesti Energia taastuvenergiaettevõttel Enefit Greenil oli erakordselt edukas 2020. aasta esimene kvartal. Nimelt toodeti esimeses kvartalis 450 GWh taastuvelektrit, mida on viiendiku võrra rohkem, kui samal perioodil aasta tagasi ning toodetud elektrist piisab aastaks ligi 150 000 keskmise majapidamise jaoks.

Hea toodangu taga on väga head toodangunumbrid eelnevast kolmest kuust. Enim panustasid headesse toodangutulemustesse Enefit Greeni tuulepargid Eestis ja Leedus, mis tootsid aasta kolme kuuga pea 400 GWh taastuvelektrit. Ülejäänud toodang tuli koostootmisjaamadest, päikeseparkidest, Ruhnu taastuvenergia lahendusest ja Keila-Joa hüdroelektrijaamast.

Enefit Greeni juhatuse esimees Aavo Kärmas kommenteerib, et tulemusega võib rahule jääda. “Enefit Greeni esimese kolme kuu toodangut on soosinud väga head ja stabiilsed tuuleolud, tänu millele suutsime aastavõrdluses oma tootmistulemusi pea viiendiku võrra kasvatada. Samal ajal on langenud aga soojatoodang, mis tuleneb olulisemalt soojemast ilmast, mida käesoleval hooajal nautida oleme saanud.“

Ettevõtte esimese kvartali soojustoodanguks kujunes kokkuvõtvalt 150 gigavatt-tundi, mis on ligi 20% vähem, kui eelmisel aastal samal perioodil. Sellise tulemuse põhjus seisneb selleaastases eriti soojas talves.

Enefit Green on Eesti Energia alla kuuluv taastuvenergia ettevõte, millele kuulub 20 tuuleparki nii Eestis kui ka Leedus,  neli koostootmisjaama Irus, Paides, Valkas ja Brocenis, üks hüdroelektrijaam Keila-Joal, 36 päikeseelektrijaama Eestis ja Poolas ning pelletitehas Lätis. Sellega on Enefit Green suurim tuuleenergia tootja.

https://www.energia.ee/et/uudised/avaleht/-/newsv2/2020/04/11/enefit-green-tootis-esimeses-kvartalis-450-gwh-taastuvelektrit

# data[].attributes.body
Euroopas on tänapäeval vaid kolm riiki, kes suudavad oma energiavajaduse ise katta – need on Venemaa, Norra ja Taani. Kõik teised riigid sõltuvad vähemal või rohkemal määral energia impordist. Eesti toodab umbes 90% oma tarbitud energiast ise ning on selles arvestuses Euroopa Liidu liikmesriikide hulgas üks sõltumatumaid riike.

Maailmas ei ole ühtki teist riiki, kus energeetika toetuks nii suurel määral põlevkivile kui Eestis. 2011.aastal langes eesti osaks tervelt 98,1% kogu maailmas kaevandatud põlevkivist. 2012.aastal pärines Eestis toodetud primaarenergiast 58% põlevkivist. 2016.aastal pärines põlevkivist 34%.

Estonia kaevandus on Eesti Energia tütarettevõttele Eesti Energia Kaevandused AS kuuluv 1972. aastal käiku lastud Eesti ja ka maailma suurim põlevkivi tootev allmaakaevandus.

Estonia kaevanduse ammendunud kambriplokkidesse on rajatud maailmas ainulaadsed maa-alune settebassein ja pumpla. Tänu sellele on kaevandusvee settimisaeg pikem ning maa peale pumbatava vee heljumisisaldus peaaegu olematu.

Estonia kaevanduse maa-aluste 3D-mõõdistustööde tegemiseks on katsetatud mehitamata roomiksõidukit Multiscope. Robot uuris tervikute seisukorda alal, millele plaanitakse rajada regiooni üks suurimaid päikeseelektrijaamu.

Lisaks, Estonia kaevanduse maa-alustes osades, kus käib aktiivne kaevandamine, levib mobiilside.

Estonia kaevanduses kasutatakse lisaks kamberkaevandamisele ka kamberlaava täiustatud tehnoloogiat. Nii püsib maapind tervikutel, kuid kaevandamine toimub korraga mitu korda pikemal, ligi 700-meetrisel töölõigul.

Sellise meetodi eeliseks on väiksemahulised ettevalmistustööd, mis aitavad hoida põlevkivi hinda konkurentsivõimelisena.
Lisamõju keskkonnale ei kaasne.

https://www.energia.ee/et/ettevottest/tehnoloogia/kaevandamine

# data[].attributes.body
Loo siia oma tekst ja lisa illustreeriv materjal!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Liitu meiega teel tuleviku poole

Enefit VOLTi nime all toovad Eesti Energia ja Elektrilevi elektriautode omanikeni kogu Eestit katva kiirlaadimisvõrgustiku ning peagi ka koduste ja ettevõttetele mõeldud elektriautode laadimislahendused, et muuta elektriauto kasutamine võimalikult mugavaks.

Elektriauto on keskkonnasõbralikum valik ning ka soodsam sinu rahakotile. Ühendame jõud, et anda panus transpordivaldkonna CO ₂ heitmete vähendamisse!

# data[].attributes.attachment_link.description
Enefit VOLTi nime all toovad Eesti Energia ja Elektrilevi elektriautode omanikeni kogu Eestit katva kiirlaadimisvõrgustiku ning peagi ka koduste ja ettevõttetele mõeldud elektriautode laadimislahendused, et muuta elektriauto kasutamine võimalikult mugavaks. Elektriauto on keskkonnasõbralikum valik ning ka soodsam sinu rahakotile. Ühendame jõud, et anda panus transpordivaldkonna CO 2 heitmete vähendamisse!