# data[].attributes.headline
Sve podatke računalo prepoznaje kao niozove bitova (0 i 1)

# data[].attributes.subject
Sve podatke računalo prepoznaje kao niozove bitova (0 i 1)

# data[].attributes.headline
Za povezivanje bitova u nizove složenih podataka u računalu se upotrebljavaju elektronički sklopovi čiji se rad temelji na logičkim operacijama

# data[].attributes.subject
Za povezivanje bitova u nizove složenih podataka u računalu se upotrebljavaju elektronički sklopovi čiji se rad temelji na logičkim operacijama

# data[].attributes.headline
Procesor se sastoji od aritmetičko-logičke jedinice i upravljačke jedinice

# data[].attributes.subject
Procesor se sastoji od aritmetičko-logičke jedinice i upravljačke jedinice

# data[].attributes.headline
Naziv dobila prema svom tvorcu - engleskom mateatičaru George Booleu (1815.-1864.)

# data[].attributes.subject
Naziv dobila prema svom tvorcu - engleskom mateatičaru George Booleu (1815.-1864.)

# data[].attributes.headline
Osnovni element Booleove algebre je logički sud (izjava) koji se može nedvosmisleno  označiti kao istinit ili neistinit

# data[].attributes.subject
Osnovni element Booleove algebre je logički sud (izjava) koji se može nedvosmisleno  označiti kao istinit ili neistinit

# data[].attributes.headline
Izjave u Booleooj algebri trebau biti jasne i nedvosmislene 

# data[].attributes.subject
Izjave u Booleooj algebri trebau biti jasne i nedvosmislene 

# data[].attributes.body
Radi jednostavnosi pisanja, izjave Booleove algebre označavamo varijablama odnosno slovnim oznakama
Svaka izjava ima binarnu vrijednost, može biti istinita ili neistinita. Istinu označavamo s T ili 1, a neistinu s F ili 0.

# data[].attributes.body
Logičke izjave možemo povezati logičkim operatorima te time stvoriti logičke izraze
LOgička algebra- matematički opisuje odnose između izjava
Osnovne loičke operacije s obziom na prioritet izvođenja su:
negacija
konjukcija
disjunkcija

# data[].attributes.headline
Predstavlja postupke kojima zadanisloženi logički izraz ostvarujemo s pomoću minimalnog broja osnovnih logičkih operatora 

# data[].attributes.subject
Predstavlja postupke kojima zadanisloženi logički izraz ostvarujemo s pomoću minimalnog broja osnovnih logičkih operatora 

# data[].attributes.headline
Koristimo se pravilima koja vrijede za logičke operatore 

# data[].attributes.subject
Koristimo se pravilima koja vrijede za logičke operatore 

# data[].attributes.headline
Disjunkcija (logička operacija ILI) operacija je najnižeg prioriteta koja djeluje na dvije izjave

# data[].attributes.subject
Disjunkcija (logička operacija ILI) operacija je najnižeg prioriteta koja djeluje na dvije izjave

# data[].attributes.headline
Istinita je kada je bar jedna izjava istinita

# data[].attributes.subject
Istinita je kada je bar jedna izjava istinita

# data[].attributes.headline
U logici je njen simbol V, a u informatici +, a u programskim jezicima OR odnosno 

# data[].attributes.subject
U logici je njen simbol V, a u informatici +, a u programskim jezicima OR odnosno 

# data[].attributes.headline
Negacija (logička operacija NE) je operacija Booleove algebre koja ima najviši prioritet

# data[].attributes.subject
Negacija (logička operacija NE) je operacija Booleove algebre koja ima najviši prioritet

# data[].attributes.body
U logici ¬
U matematici  ¯
U programskom jeziku ! ili rječju NOT

# data[].attributes.headline
Konjukcija (logička operacij I) je logička operacija koja djeluje na dvije izjave.

# data[].attributes.subject
Konjukcija (logička operacij I) je logička operacija koja djeluje na dvije izjave.

# data[].attributes.body
Istinita je samo ako su obje objave istinite

# data[].attributes.body
U logici je  ∧
U informatici   ⋅
U programiranju AND ili  &&