# data[].attributes.attachment_link.title
Ježek Jaroslav + Voskovec Jiři + Werich Jan - Ezop a brabenec

# data[].attributes.attachment_link.description
Videoklip a text písně Ezop a brabenec od Ježek Jaroslav + Voskovec Jiři + Werich Jan. kampak by to došlo třeba s pouhou ponravou kdyby měla plakat ž…

# data[].attributes.attachment_link.title
Ježek Jaroslav + Voskovec Jiři + Werich Jan - David a Goliáš

# data[].attributes.attachment_link.description
Videoklip a text písně David a Goliáš od Ježek Jaroslav + Voskovec Jiři + Werich Jan. Samuelova kniha nám povídá, jak na žida přišla veliká bída…

# data[].attributes.attachment_link.title
Jiří Voskovec, Jan Werich – Ezop a brabenec (II.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Tři strážníci - Ondřej Havelka a Melody Makers (Jiří Sládek, Michal Krása)

# data[].attributes.attachment_link.title
KVÍZ: Zvládnete to jako teta Kateřina? Otestujte se z přísloví

# data[].attributes.attachment_link.description
Kdo nehraje, nevyhraje, řekla by teta Kateřina z humoristického románu Zdeňka Jirotky. Ale taky: kdo si si hraje, nezlobí. Hrajte si teď s námi. Znáte česká přísloví? Otestuje se v kvízu, který Dvojka připravila k premiéře rozhlasové dramatizace Saturnina.

# data[].attributes.attachment_link.title
POHNUTÉ OSUDY: Atlet a levicový novinář Rošický byl kvůli otci popraven za heydrichiády | Lidé | Lidovky.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
První ročník Memoriálu Evžena Rošického se konal roku 1947 v Praze na Strahově. Mítink, patřící desítky let k vrcholům domácí atletické sezony, uctíval památku běžce popraveného za heydrichiády. Současně však poválečný a poúnorový režim přehnaně zdůrazňoval, že Evžen byl komunistickým novinářem, zatímco další okolnosti jeho příběhu záměrně zamlčoval…

# data[].attributes.attachment_link.title
Zdeněk Jirotka - Saturnin | Audiokniha | Superprodukce

# data[].attributes.attachment_link.title
Golet v údolí ceske cele filmy cz dabing Komedie HD

# data[].attributes.body
„To vůbec nedělá Nikola!“ Kapitán zůstal na zlomek sekundy jakoby přimrazen. Neboť ten chlap zde vyslovil jen jeho nejtajnější podezření. Ale pak vyskočil. „Lžeš! Lžeš, pse!“ Sápal se mu na hrdlo. „Lžeš! Lžeš! Lžeš!“ Ale kapitánovo dupání se změnilo v prudké pobíhání školní světnicí. „Jak to víš?“ vykřikl, znova se u něho postaviv, a nečekaje na odpověď, dal se opět v běh třídou, z rohu do rohu. Znělo to nepravděpodobně, nemožně, a přece vyslovoval Derbak Derbačok jen jeho myšlenku. Neboť opravdu: narostla Šuhajovi křídla, že mohl ráno loupit zde a v noci sedmdesát kilometrů odtud? Ta rychlost mu byla dávno podezřelá. Ale pak někdo vraždí na Šuhajův účet!! Pak, hrůza! nemá co dělat s jedním banditou! Pak nemá co dělat ani s bandou zločinců! Pak má co dělat s celým okresem loupežných vrahů! Hrůza! Hrůza! S výslechem Derbaka započato nanovo. Kapitán znova usedl za stůl. „Jak to víš?“ „Nikola nikdy nevraždil.“ Ale hned se opravil. „Kromě četníků,“ dodal, jsa za to probodáván důstojnickým pohledem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rudé právo byly noviny se světovým formátem a obrovským nákladem, které ale ve skutečnosti tolik lidí nečetlo

# data[].attributes.attachment_link.description
Úterý 21. září 1920 byl den, kdy poprvé vyšlo Rudé právo. Noviny úzce spjaté s komunistickou stranou začaly vycházet o rok dřív, než oficiálně vznikla Komunistická strana Československa. Už ve dvacátých letech měly dvacetitisícový náklad, před druhou světovou válkou 40 tisíc a za normalizace dva miliony. Tyto noviny jsou dodnes symbolem propagandistické novinařiny. Přesto z nich po revoluci vznikl politicky nezávislý deník Právo. To nejzajímavější ze stoleté historie Rudého práva zjišťovala redakce pořadu Newsroom ČT24.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
100 let od založení československa 1918 - 2018

# data[].attributes.attachment_link.title
Masarykovy toulky, Zemanovy hody. Neobvyklý pohled fotografů na jedenáct prezidentů | Aktuálně.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Od zakladatele samostatného Československa Tomáše G. Masaryka přes licoměrné polibky komunistických pohlavárů až po Miloše Zemana. Celkem jedenáct mužů, kteří přísahali věrnost republice. Pražská Leica Gallery přichází s výstavou nabízející neobvyklý pohled na československé a české prezidenty.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Prezentace se nahrává, počkejte prosím

To make this website work, we log user data and share it with processors. To use this website, you must agree to our Privacy Policy, including cookie policy. I agree.

# data[].attributes.attachment_link.title
Poetismus - jak se rodí báseň - ppt stáhnout

# data[].attributes.attachment_link.description
Prezentace se nahrává, počkejte prosím To make this website work, we log user data and share it with processors. To use this website, you must agree to our Privacy Policy, including cookie policy. I agree.

# data[].attributes.attachment_link.title
FRANTIŠEK HRUBÍN ROMANCE PRO KŘÍDLOVKU - PDF Free Download

# data[].attributes.attachment_link.description
1 Gymnázium Sušice Brána vzdělávání II Gymnázium Sušice Gate of learning FRANTIŠEK HRUB...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1 VY_32_INOVACE_CJL_52 František Hrubín Jobova Noc Jméno autora: Mgr. Bohuslava Svobodová Období vytvoření: listopad 2012 Ročník: 4. Tematická oblast: Čtenářská gramotnost absolventa OA Předmět: český jazyk a literatura Výstižný popis způsobu použití výukového materiálu ve výuce: Vzhledem k podobě ústní části státní maturitní zkoušky z českého jazyka a literatury klademe velký důraz na dovednost rozboru uměleckého textu. V první řadě vedeme žáka k pochopení uměleckého textu a jeho zařazení do historického kontextu tak, aby vyvodil záměr autora. Následně žák provede rozbor lexikální, syntaktický, kompoziční a stylistický.

2 Jobova noc Třetí zpěv Na kraji pohrom, v srdci dálek se česká země ocitá, odlivem požárů a válek zapomenutá ulita, v níž hukot úzkosti je stlačen. V deštích tu úzkost pije z mračen, z modrého nebe stáčí jas a míchá zlaté víno s temným. Děvčátko pod chodidlem jemným stejně ji cítí v ten zlý čas, jako ji voják hledě stranou cítí pod botou okovanou. Obraze rámu prastarého, kolikrát vytrhli tě z něho, že odprýskaly barvy tvé až po tmu hrobů. A v den slavný znovu pro zraky žárlivé napjal tě rámař starodávný. A v opuštěných domovech zimou se na zdích sráží dech, dech dávno mrtvých i těch živých, je vichr z krajin loupeživých tak vyvracet zná v kořenech, že ve světnicích rodných praská podlaha, po níž přešla láska, podlaha, kterou drhne vztek. Co rakví a co kolébek zvážila spravedlivou měrou! Kolébka rakev. Ale kterou nalezne lehčí tento věk? Opánku tvrdě uchozený, v úvozu nebes pohozený, ty nejsi ztracen poprvé. Kolikrát vlast, když tma ji štvala, řeménky řek si rozvázala a bosa šlápla do krve! V dálce se sype ruský sníh a světlem rozestírá lásku na spící tváře dětí svých jak na jablíčka v seně vlásků, a zatím už se chystá běs vyvrátit vsi a města všecka, zabíjet ženy, rdousit děcka, žrát ruské pluhy jako rez, zabíjet děcka, rdousit ženy, a v jeho rukou česká zem jak buben černě potažený duní pod zpupným obrazem. Jobova noc HRUBÍN, František. Jobova noc. 1. vyd. Praha: Československý spisovatel, , [2] s. Hrubín, František: Básnické dílo; Sv. 3.

3 1. Určete a doložte příklady z textu literární druh. 2. Vyhledejte z různých zdrojů, k jaké době a událostem se vztahuje uvedená část. 3. Interpretujte 2. strofu, vyvoďte záměr autora. 4. Lexikální rozbor vyhledejte: Personifikaci Epiteton Paralelismus 5. Syntaktický rozbor vyhledejte: Inverzi slovosledu Řečnickou otázku Apostrofu

4 Řešení: 1. literární druh: - lyrika - Obraze rámu prastarého, kolikrát vytrhli tě z něho, že odprýskaly barvy tvé až po tmu hrobů. A v den slavný znovu pro zraky žárlivé napjal tě rámař starodávný. - lyrika/epika - V dálce se sype ruský sníh a světlem rozestírá lásku na spící tváře dětí svých jak na jablíčka v seně vlásků, a zatím už se chystá běs vyvrátit vsi a města všecka, zabíjet ženy, rdousit děcka, žrát ruské pluhy jako rez, zabíjet děcka, rdousit ženy 2. události: 2. světová válka stará země - běs - Německo, okupace Česka Protektorát Čechy a Morava , v další části básně zmíněny Lidice, nová země Sovětský svaz, naše naděje 3. interpretace, záměr autora autor oslovuje Českou zemi jako obraz mnohokrát vytržený z rámu, který bude opět zarámován. Záměrem je připomenout, že Čechy už mnohokrát prošly těžkými zkouškami, ale vždy se dokázaly znovu vzchopit. Autor tímto způsobem povzbuzuje národ. 4. Lexikální rozbor: Personifikace: úzkost pije z mračen, podlaha, po níž přešla láska Epiteton: zpupný obraz, ruský sníh Paralelismus: 2 a 4. strofa 2. strofa: Čechy jsou obrazem mnohokrát vytrženým z rámu 4. strofa: Čechy jsou opánkem, který je ztracen ne poprvé

5 5. Syntaktický rozbor: Inverze slovosledu: dětí svých, botou okovanou Řečnická otázka: Ale kterou nalezne lehčí tento věk? Apostrofa: Ach, Čechy krásné, Čechy mé Zdroje: HRUBÍN, František. Jobova noc. 1. vyd. Praha: Československý spisovatel, , [2] s. Hrubín, František: Básnické dílo; Sv. 3. Pokud není uvedeno jinak, jedná se o autorskou práci.

# data[].attributes.attachment_link.title
František Hrubín Jobova Noc Jméno autora: Mgr. Bohuslava Svobodová - PDF Free Download

# data[].attributes.attachment_link.description
1 VY_32_INOVACE_CJL_52 František Hrubín Jobova Noc Jméno autora: Mgr. Bohuslava Svobodová Období vytvoření: listopad 2012 Ročník: 4. Tematická oblast: Čtenářská gramotnost absolventa OA Předmět: český jazyk a literatura Výstižný popis způsobu použití výukového materiálu ve výuce: Vzhledem k podobě ústní části státní maturitní zkoušky z českého jazyka a literatury klademe velký důraz na dovednost rozboru uměleckého textu.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
ČT24 - Nejdůvěryhodnější zpravodajský web v ČR - Česká televize

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
V roce 1956 na sjezdu spisovatelů vystoupil s příspěvkem, kde poprvé veřejně řekl, že „náš lid lze přirovnat k labuti uvězněné v ledu". Projev mu přinesl izolaci ze strany oficiálního režimu, Hrubín byl zastrašován a trpěl depresemi. O rok později tedy vystoupil s příspěvkem, v němž se své vystoupení pokusil vysvětlit. Od režimu si vysloužil uznání a mohl zase publikovat - to vše ale za cenu traumatizujícího pocitu osobního selhání.

František Hrubín:

„Ale projev jsem mnohokrát odvolal, v sobě, můj vztah se k němu proměňoval, s odstupem let jsem viděl, jak byl zbytečný a jak jsem tím zklamal tisíce důvěřivých lidí..."

Poezie ho lákala již za studií na pražském reálném gymnáziu. Přátelil se s Františkem Halasem a Jaroslavem Seifertem, byl žákem Josefa Hory. Na Filozofické fakultě UK mu literaturu přednášel i sám F. X. Šalda. Studia nedokončil a po boku svých přátel se stal rychle součástí tehdejší umělecké avantgardy. Začal pracovat v Městské knihovně v Praze a zůstal tam až do konce druhé světové války. Zároveň psal poezii. Po bohémských letech se oženil a měl děti.

Za války vznikla také jeho první knížka pro děti, jež předznamenala množství dalších říkanek a pohádek (nejznámější knihou je Špalíček veršů a pohádek s ilustracemi Jiřího Trnky). Spontánně hravými a přitom srozumitelnými verši a pohádkami psal Hrubín novou kapitolu české dětské literatury. Vycházel z lidových říkanek, které považoval za „prabásně pro děti". Po válce se z jeho rukou narodil dětský časopis Mateřídouška, který vychází dodnes.

Válka proměnila Hrubína v básníka vizionářského patosu. Jeho sbírku Hirošima z roku 1948, vyjadřující úzkost z vývoje, však dobová kritika zcela odmítla se slovy: „Těm, kdo staví naši budoucnost, zůstane tato temná bezvýchodná kniha navždy nesrozumitelnou." Básník kromě dětských knížek nemohl publikovat.

Od konce 50. let se „v lyrikovi zrodil dramatik". Divadelní hry Srpnová neděle a Křišťálová noc jsou založeny na monolozích a poetické atmosféře. A vrcholná báseň Romance pro křídlovku se dočkala divadelní dramatizace, naposled v roce 1997 v Národním divadle.

Za „mámivým melodikem a tichým extatikem", jak jej kdysi nazval Šalda, ale navždy zůstává jeho dílo - lyrické, melodické a dodnes čtené.

# data[].attributes.attachment_link.description
Praha - František Hrubín, jehož životní cesta se uzavřela 1. března 1971, dosáhl popularity jako málokterý z českých básníků. Jeho básničky pro děti (nejznámější je asi Špalíček veršů a pohádek s ilustracemi Jiřího Trnky) jsou neodmyslitelnou součástí všech čítanek a nostalgicky vzpomínková Romance pro křídlovku se dočkala i filmového zpracování.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zatím každý ročník státní maturity (letos ji studenti skládali po šesté) měl svůj „případ". I když si nepamatujete letopočty, víte, že to bylo ten rok, „jak se řešil Jidáš a karnevalová čepice", nebo „jak zrušili centrální hodnocení slohů". Letošní debata okolo literárněvědného termínu epizeuxis je také zajímavá. Ukazuje, kam se maturita v posledních zhruba dvou třech letech ubírá. Proto bychom si měli „případ epizeuxis" pamatovat.

Literárněvědné a lingvistické termíny se objevovaly i ve starších testech, ale obvykle tak, že úloha byla postavena na konfrontaci odborného textu - tedy definice - a uměleckého textu, ukázky z literárního díla. Například loni jste hned v první otázce testu našli definici metonymie a k tomu ukázku z novinového článku, v němž ji maturanti hledat. Takže bylo nutné pochopit, co definice říká, a umět ten jev v textu najít. Užitečná dovednost.

Letos Cermat reagoval na změny katalogu maturitních požadavků. Místo tohoto typu úloh jste tu našli ukázku z Halasovy básně a měli jste v ní najít onu epizeuxis. Definice tu uvedena nebyla. Takže místo ověření užitečné dovednosti úloha ověřuje jen to, jestli jste si zapamatovali divné slovo, kterým se v textu označuje opakování slov v jednom verši.

Jak málo stačí, aby se z chytré úlohy ověřující schopnost pracovat s různými typy textu stala hloupá úloha stavějící na školometské znalosti něčeho, co nebudete pravděpodobně nikdy potřebovat, i kdybyste se literární analýzou a prací s texty živili (případ autora tohoto blogu). Což je i důvod, proč takové slovo snadno a bez lítosti zapomenete. A kdybyste ten termín opravdu někdy potřebovali, třeba proto, že se o něm veřejně diskutuje, stačí otevřít slovník nebo dvakrát kliknout.

Ještě podstatnější je, že to není tendence patrná jen v jedné úloze, ale v celém testu. Kromě úloh zaměřených na přesné čtení a pravopis, které do testu z češtiny ověřujícího znalosti u maturantů od učilišť po gymnázia určitě patří, přibývá úloh, které se ptají právě na lingvistické termíny, představitele literárních směrů, názvy funkčních stylů, kdy hledáte přísudek jmenný se sponou či rýmy střídavé a obkročné. Posun k vyčpělé formě akademismu je jasně patrný. Kdo o něm rozhodl a co tím sleduje?
Čtěte také: Vzkaz ambiciózním rodičům aneb Paradox školních žebříčků
Lehce nevrle reagoval na debatu o epizeuxi Jiří Kostečka z Asociace středoškolských češtinářů s tím, že test musí obsahovat i složitější úlohy pro gymnazisty. Jenže posun od dovedností k jalovým znalostem neprospěje ani gymnazistům. A pokud nějaké gymnázium má potřebu prokazovat znalost literárněvědné terminologie, má dostatek prostoru a příležitostí ve školní části maturity. Není důvod tímto způsobem torpédovat lidi z učilišť a průmyslovek, kteří v testu bojují často na hranici úspěšnosti a podobná úloha jim může zásadně zkomplikovat život.

Smysl maturitního testu je ověřit, zda absolvent umí číst s porozuměním různé druhy textů a rozezná pravopisné chyby; to mají společné všechny obory středoškolského studia. A právě na to by se měly soustředit odborné školy, průmyslovky a nástavby, kde je neúspěšnost u státní maturity mimořádně vysoká. Pokud budeme dál vycpávat maturitní testy podobnými nesmysly, učitelům na těchto školách tu opravdu důležitou práci jen zkomplikujeme, protože na ni budou mít méně času. Pak už to nebude posun státní maturity k větší zbytečnosti, ale k jednoznačné škodlivosti.

Na tiskovou konferenci ministryně školství Kateřiny Valachové k maturitě se můžete podívat ZDE.

Stránky iniciativy Maturitní data - odtajněno, kde už je registrováno už 850 lidí, najdete ZDE.

Na tuto iniciativu Cermat reagoval nakonec vstřícně publikováním statistiky, která ukazuje, jaké odpovědi volili žáci u jednotlivých úloh (ZDE a ZDE).

Testy letošní společné části státní maturity si můžete prohlédnout ZDE.

# data[].attributes.attachment_link.title
Případ epizeuxis: za maturitu zbytečnější

# data[].attributes.attachment_link.description
Zatím každý ročník státní maturity (letos ji studenti skládali po šesté) měl svůj „případ". I když si nepamatujete letopočty, víte, že to bylo ten rok, „jak se řešil Jidáš a karnevalová čepice", nebo „jak zrušili centrální hodnocení slohů". Letošní debata okolo literárněvědného termínu epizeuxis je také zajímavá.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aktuální rozměr dostala v souvislosti s pandemií a nyní také s ruskou invazí na Ukrajinu inscenace Matky od Karla Čapka, kterou v pátek uvedlo Národní divadlo Brno. Titulní postavu, jež postupně ztrácí syny, ale pokouší se dobrat smyslu všeho utrpení, hraje Tereza Groszmannová.

Páteční i sobotní premiéra v Redutě byly vyprodané, na nejbližší reprízy 14. a 23. dubna lze stále koupit vstupenky.

Čapkův klasický text z roku 1938 se na jeviště brněnského Národního divadla vrátil po 37 letech, a to v režii Štěpána Pácla. Ten už zde z českého repertoáru zinscenoval Lucernu od Aloise Jiráska nebo Stěhování duší Josefa Topola.

Matka je podle tvůrců inscenace skvělou příležitostí pro herečku, která dokáže překlenout oblouk od strachující se hospodyňky přes sobeckou, téměř militantní uzurpátorku až po mytickou "tisíciletou bytost" představující věčný princip mateřství.

Národní divadlo Brno hru vybralo "na tělo" osmačtyřicetileté představitelce hlavní role Tereze Groszmannové, která na této scéně působí s přestávkami od roku 1994 a předloni obdržela cenu Thálie za roli Mirandolíny ve stejnojmenné hře Carla Goldoniho. Jejího muže, padlého důstojníka koloniálních výprav, hraje Tomáš Šulaj. Postupně odcházející syny ztvárnili Roman Blumaier, Martin Veselý, Vojtěch Blahuta a Viktor Kuzník, představitelem nejmladšího Toniho je pak Pavel Čeněk Vaculík.

Matka měla světovou premiéru nedlouho před autorovou smrtí, k níž došlo v prosinci 1938 kvůli zápalu plic. Karel Čapek tímto textem reagoval na občanskou válku ve Španělsku a obecně na vzestup fašismu v Evropě. K dnešku promlouvá také obrazem rozdělené společnosti, míní autoři současné inscenace.

Protagonistkou hry je matka pěti synů. Coby vdova po důstojníkovi, který hrdinsky zahynul v boji, nemá zájem na tom, aby podobně skončily její děti. Nejstarší syn, lékař, se však domů nevrátil. Druhý havaruje při řízení letadla. Mrtví se protagonistce zjevují, ona s nimi polemizuje. Postupně se dozvídá o dalších obětech krvavé revoluce.

"Tak mně vyložte, proč zrovna já, proč jsem to vždycky já, proč po celé dějiny světa jsem jenom já, já máma, já ženská, kdo musí tak hrozně platit za vaše veliké věci," ptá se protagonistka.

Nejmladšího syna dlouho nechce vydat. Názor změní, až když v rádiu zaslechne, že se nepřítel nerozpakuje vraždit děti. Tehdy synovi sama vloží zbraň do ruky a vysílá jej, aby bojoval s protivníkem.

"Takřka na principu říkanky o deseti malých černoušcích, z nichž nezbyl ani jeden, je Čapkova Dolores opakovaně konfrontována se smrtí svých nejbližších. Obdařena mimořádnou senzibilitou promlouvá s nimi, jako by byli nikdy neodešli, a pokouší se dobrat smyslu všeho toho utrpení," uvádějí autoři inscenaci.

Podle nich text postupně problematizuje černobílé vidění tematizované nevyřešenou šachovou úlohou, kterou po sobě zanechal otec, stejně jako je čím dál obtížnější dělit svět na mužský a ženský, vyspělý a rozvojový či velký a malý. Muži pokládají životy za čest, rekord a pokrok anebo jako hrdinskou oběť. Čapek se ptá, zda to stejně vidí žena, která je porodila, a zda lze její život zasvěcený dětem vnímat jako méně hrdinský.

# data[].attributes.attachment_link.title
Matka strhne ze stěny pušku a velí: Jdi. Brněnské divadlo uvádí Čapkův slavný text | Aktuálně.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Aktuální rozměr dostala v souvislosti s pandemií a nyní také s ruskou invazí na Ukrajinu inscenace Matky od Karla Čapka, kterou v pátek uvedlo Národní divadlo Brno. Titulní postavu, jež postupně ztrácí syny, ale pokouší se dobrat smyslu všeho utrpení, hraje Tereza Groszmannová. Páteční i sobotní premiéra v Redutě byly vyprodané, na nejbližší reprízy 14.