# data[].attributes.headline
Erasmus+ -hankkeet esittelyssä: Sotkamon lukion VÄLKKY

# data[].attributes.subject
Erasmus+ -hankkeet esittelyssä: Sotkamon lukion VÄLKKY

# data[].attributes.attachment_link.title
Erasmus+ -hankkeet esittelyssä: Sotkamon lukion VÄLKKY

# data[].attributes.body
Esitys: https://www.lyyti.fi/att/176d70c9a3feab/18fdca97c4d4e294ce2d3305bf37a06e6311f72e1e

Muista perehtyä hakemuksen arviointikriteereihin. Niistä saa myös hyvää vinkkiä, mihin kannattaa kiinnittää huomiota!

# data[].attributes.body
KA122-SCH lyhytkestoisten liikkuvuushankkeiden hakulomakkeen ohje  https://www.oph.fi/sites/default/files/documents/Syksyn%20hakuohjeKA122-SCH.pdf

HUOM! Ohjeessa on sekä teknisistä että kirjottamisohjeistusta vuodelta 2021. Uusi, päivitetty ohjeistus tulossa kevään hakukierrokseen.

# data[].attributes.body
Tutkaile kursseja ja valitse mieluisin
https://www.schooleducationgateway.eu/en/pub/teacher_academy/catalogue.cfm

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The platform is the meeting point for all stakeholders in the school education sector - school staff, researchers, policymakers - to find news, interviews, publications, practice examples, courses and partners for their Erasmus+ projects.

The eTwinning area is dedicated to eTwinners and their activities.

Find out about the latest updates and Questions & Answers on the platform development.

# data[].attributes.attachment_link.title
ESEP | European School Education Platform

# data[].attributes.attachment_link.description
The platform is the meeting point for all stakeholders in the school education sector - school staff, researchers, policymakers - to find news, interviews, publications, practice examples, courses and partners for their Erasmus+ projects. The eTwinning area is dedicated to eTwinners and their activities.

# data[].attributes.headline
Oulun sivistys- ja kulttuuripalvelujen 11.1.2022 vinkkejä Erasmus+ -hakemuksiin

# data[].attributes.subject
Oulun sivistys- ja kulttuuripalvelujen 11.1.2022 vinkkejä Erasmus+ -hakemuksiin

# data[].attributes.body
Esitys: https://www.lyyti.fi/att/0d526b6fe95cacbe/1d1976c89b7b5fc19a80c349009ae013a90c05ee2c43

# data[].attributes.body
eTwinning on matalan kynnyksen kansainvälistä toimintaa, jonka avulla voi löytää myös kumppaneita tuleviin Erasmus+ -hankkeisiin. Sivustolla on myös ajankohtaista tietoa tulevista koulutuksista.

# data[].attributes.attachment_link.description
eTwinning on yhteisö ja kansainvälistymisen verkkotyökalu varhaiskasvatuksen, perusopetuksen ja toisen asteen opettajille ja henkilökunnalle. eTwinningissä voit tehdä kansainvälisiä projekteja ja olla mukana eurooppalaisessa inspiroivassa oppimisympäristössä.

# data[].attributes.body
Esitys: https://www.lyyti.fi/att/02079785b0baa13cc8/a086b7bea30d9ac0488e069930b1d94b7e94a4f6749020593f7423b4ef750f

Muista perehtyä myös arviointikriteereihin, niistä saa hyviä vinkkejä kirjoittamiseen.

# data[].attributes.body
Yleissivistän koulutuksen väki voi hakea rahoitusta seuraavista ohjelmista:

Nordplus Junior

Kurkkaa videoon https://www.youtube.com/watch?v=GIllcUOUi9w

Ohjeet junioriin https://www.nordplusonline.org/wp-content/uploads/2020/11/user-and-helpguide-when-applying-2021.pdf

Nordplus Horisontal

Kurkkaa videoon https://www.youtube.com/watch?v=HscnkFbn4Oc

Pohjolan kielet

Tutustu Handbookiin (Yleiset ohjeistukset)
https://www.nordplusonline.org/how-to-apply/handbook/

Mistä aloittaa?, Step by Step -ohjeet
https://www.nordplusonline.org/how-to-apply/step-by-step/

Arviointikriteerit englanniksi https://www.nordplusonline.org/how-to-apply/guidelines/

Etsi partnereita https://www.nordplusonline.org/projects/partner-search/#/
- Rekisteröidy ensin järjestelmään ja pistä sitten viestiä sivustolle partnereiden etsinnästä ja siitä millaista yhteistyötä etsit. Rekisteröinti https://www.nordplusonline.org/how-to-apply/become-a-partner/

Jos et ole aiemmin ollut mukana Nordplus-ohjelmissa, hae rahoitusta valmistelevaan vierailuun.

HUOM! Muista hakea lisätukea Suomen sisäisiin matkoihin, jos matkat ylittävät 250 km!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The Nordplus Programme offers financial support to a variety of educational cooperation between partners in the area of lifelong learning from the eight participating countries and three autonomous regions in the Baltic and Nordic area.

Main objectives of Nordplus 2018 - 2022:

The programme serves as a tool:

To strengthen and develop Nordic educational cooperation and contribute to the establishment of a Nordic-Baltic educational region

To support, develop, draw benefit from and disseminate innovative products and processes in education through the systematic exchange of experiences and best practice

To contribute to the development of quality and innovation in the educational systems for lifelong learning in the participating countries by means of educational cooperation, as well as cooperating with workplaces, about development projects, exchanges and building of networks

To promote Nordic languages and culture, as well as mutual Nordic-Baltic linguistic and cultural understanding

Strengthen the language comprehension for the Nordic languages, especially among children and youth, primarily for Danish, Swedish and Norwegian

Encourage the interest in, knowledge of, and understanding of the Nordic languages.

Nordplus consists of the following sub-programmes:

The total yearly Nordplus budget is approximately 9.3 million EURO.

Participating countries

Denmark

Estonia

Finland

Greenland

Iceland

Latvia

Lithuania

Norway

Sweden

The Faroe Islands

Åland

CALLS

Welcome to the Nordplus handbook. The handbook is a guide to you as an applicant and describes who can apply, what you can apply for, and how to apply. It provides information about Nordplus in general and about the five different sub-programmes.

CALLS

Welcome to the third year of the present five-year programme period Nordplus 2018-2022!

NEWS

Read and understand - that was the theme of a Nordplus collaboration project which included three Swedish-teaching schools - from three different countries. The project has improved the children's reading comprehension to such an extent that the methods have now become permanent.By Joan Rask

Editor in Chief: Eva Einarsdóttir (eva.einarsdottir|at|rannis.is)

Copyright (c) 2019 Nordic Council of Ministers

Financed by The Nordic Council of Ministers

# data[].attributes.attachment_link.description
The programme serves as a tool: To strengthen and develop Nordic educational cooperation and contribute to the establishment of a Nordic-Baltic educational region To support, develop, draw benefit from and disseminate innovative products and processes in education through the systematic exchange of experiences and best practice To contribute to the

# data[].attributes.body
https://lista.edu.fi/sympa/subscribe/kv.yleissivistava

Tuon kautta tulee myös kumppanuuspyyntöjä eri asteille! Pohdi myös kumppaneita oman yhteisösi ja kuntasi kanssa! Ehkä kollegallasi on tiedossa myös joku hyvä kumppani kansainväliseen yhteistyöhön!

# data[].attributes.body
Nordplus Junior -kontaktiseminaari varhaiskasvatukselle ja esiopetukselle (kesto  16.–18.5.2022, n. 2 päivää)
https://www.oph.fi/fi/tapahtumat/2022/nordplus-junior-kontaktiseminaari-varhaiskasvatukselle-ja-esiopetukselle

New date for the contact seminar for kindergartens and preschools: Application for contact seminar in Copenhagen, 16 - 18 May, 2022, https://link.webropolsurveys.com/Participation/Public/a1212eb4-9fd4-4189-a65e-a256d2f3d954?displayId=Swe1922526

# data[].attributes.body
Oulusta Maailmalle: https://oulustamaailmalle.wordpress.com/

Lue opas https://oulustamaailmalle.files.wordpress.com/2021/10/ouka_vastuullinen_kv_opas_final.pdf

Vastuullisuuslomake https://oulustamaailmalle.files.wordpress.com/2021/10/vastuullisuuslupauslomake_final.pdf

Vastuullisen kansainvälisyyden pelimerkit
https://oulustamaailmalle.files.wordpress.com/2021/10/ouka_vastuullinen_kv_juliste_a3.pdf

# data[].attributes.body
Tässä OPH:n lyhyt, hyvä yleinen ohjeistus:
https://www.oph.fi/fi/ohjelmat/nain-suunnittelet-ja-toteutat-erasmus-hankkeen

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin suunnittelet ja toteutat Erasmus+ -hankkeen

# data[].attributes.attachment_link.description
Valmistele vakuuttava ja vaikuttava Erasmus+ -hanke

# data[].attributes.body
Painopisteet:

Osallisuus ja moninaisuus

Digitaalisuus

Ympäristövastuullisuus

Aktiivinen kansalaisuus

Lue lisää painopisteistä OPH:n sivuilta
https://www.oph.fi/fi/ohjelmat/erasmus-ja-euroopan-solidaarisuusjoukot-ohjelmien-painopisteet

# data[].attributes.body
Lue lisää Erasmus+ ohjelman painopisteistä Euroopan komission sivuilta
https://erasmus-plus.ec.europa.eu/fi/programme-guide/part-a/priorities-of-the-erasmus-programme

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Osallisuus ja moninaisuus

Ohjelman kaikissa toimissa pyritään edistämään yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja osallistumismahdollisuuksia, osallisuutta, moninaisuutta sekä oikeudenmukaisuutta. Organisaatiot ja itse osallistujat, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, ovat näiden tavoitteiden keskiössä, ja ohjelmassa annetaan heidän käyttöönsä mekanismeja ja resursseja. Organisaatioiden tulisi noudattaa hankkeiden ja toimien suunnittelussa osallistavaa lähestymistapaa ja tuoda ne erilaisten osallistujien saataville.

Jotta tähän päästään, myös kansallisten toimistojen rooli hankkeiden tukemisessa on erittäin tärkeä, jotta hankkeista tehdään mahdollisimman osallistavia ja moninaisia. EU:n tason yleisten periaatteiden ja mekanismien perusteella kansalliset toimistot laativat osallisuutta ja moninaisuutta koskevia suunnitelmia vastatakseen mahdollisimman hyvin muita vähemmän mahdollisuuksia omaavien osallistujien tarpeisiin ja tukeakseen näiden kohderyhmien kanssa työskenteleviä organisaatioita niiden kansallisessa toimintaympäristössä. Samalla myös ohjelman toteuttamista tukevat SALTO-resurssikeskukset ovat keskeisiä toimijoita osallisuuden ja moninaisuuden edistämisessä ja toteuttamisessa erityisesti siksi, että ne keräävät tietoa ja laativat ja toteuttavat valmiuksia kehittäviä toimia kansallisten toimistojen henkilöstölle ja ohjelman edunsaajille. Myös EU:n koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolla (EACEA) on yhtä tärkeä rooli keskitetysti hallinnoitujen ohjelmien lohkojen kannalta. Kumppanimaissa EU:n edustustoilla ja kansallisilla Erasmus+ -toimistoilla - jos maissa on sellaisia - on myös keskeinen rooli tuotaessa ohjelmaa lähemmäs tämän strategian kohderyhmiä.

Näiden periaatteiden toteuttamiseksi laaditaan kaikki ohjelman alat kattava osallisuus- ja moninaisuusstrategia, jonka avulla helpotetaan useampien erilaisten organisaatioiden mahdollisuuksia saada rahoitusta ja tavoitetaan useampia osallistujia, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. Sillä luodaan myös kehys niille ohjelmasta tuettaville hankkeille, joissa on tarkoitus käsitellä osallisuuteen ja moninaisuuteen liittyviä kysymyksiä. Tällä strategialla on tarkoitus auttaa poistamaan esteitä, joita eri kohderyhmät saattavat kohdata käyttäessään tällaisia mahdollisuuksia Euroopassa ja muualla.

Jäljempänä esitettävä luettelo tällaisista mahdollisista esteistä ei ole tyhjentävä, vaan sillä on tarkoitus antaa vertailukohta toimien toteutukselle muita vähemmän mahdollisuuksia omaavien henkilöiden saavuttamisen lisäämiseksi. Nämä esteet voivat haitata tällaisten henkilöiden osallistumista erillisinä tekijöinä ja useampien tekijöiden yhdistelminä:

Vammaisuus: Tämä kattaa ruumiilliset, henkiset, älylliset tai aisteihin liittyvät vammat, jotka vuorovaikutuksessa erilaisten esteiden kanssa saattavat estää henkilön täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisen yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa.

Terveysongelmat: Terveysongelmat, kuten vakavat tai krooniset sairaudet tai muut fyysiseen tai mielenterveyteen liittyvät ongelmat, saattavat aiheuttaa esteitä, jotka estävät osallistumisen ohjelmaan.

Koulutusjärjestelmiin liittyvät esteet: Henkilöt, joilla on eri syistä vaikeuksia suoriutua koulutusjärjestelmissä, koulunkäynnin varhain keskeyttäneet nuoret, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat sekä aikuiset, joilla on alhainen koulutustaso, saattavat kohdata esteitä. Vaikka muutkin tekijät saattavat vaikuttaa asiaan, nämä koulunkäyntiongelmat johtuvat useimmiten koulutusjärjestelmästä, joka luo rakenteellisia rajoituksia ja/tai ei ota täysimääräisesti huomioon yksilön erityistarpeita, joskin ne voivat myös liittyä henkilökohtaiseen tilanteeseen. Esteitä henkilöiden osallistumiselle saattaa syntyä myös siinä tapauksessa, että opetussuunnitelmien rakenteen vuoksi on vaikeaa toteuttaa oppimiseen tai koulutukseen liittyvää liikkuvuutta ulkomailla osana opintoja.

Kulttuurierot: Kuka tahansa voi lähtökohdistaan riippumatta kokea kulttuurierot esteinä, mutta erityisesti ne voivat haitata muita vähemmän mahdollisuuksia omaavia henkilöitä. Tällaiset erot voivat muodostaa merkittäviä oppimisen esteitä yleisesti ja varsinkin maahanmuuttaja- tai pakolaistaustaisille henkilöille - erityisesti hiljattain saapuneille maahanmuuttajille - sekä muun muassa kansalliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluville henkilöille, viittomakielen käyttäjille ja henkilöille, joilla on vaikeuksia sopeutua uuteen kieliympäristöön ja kulttuuriin. Vieraiden kielten ja kulttuurierojen kanssa tekemisiin joutuminen erilaisiin ohjelmien toimintoihin osallistuttaessa saattaa heikentää osallistumisintoa ja rajoittaa osallistumisen tuottamia hyötyjä. Mahdolliset osallistujat saattavat jopa jättää kokonaan hakematta tukea ohjelmasta kulttuurierojen vuoksi, jolloin kulttuurierot ovat todellinen este osallistumiselle.

Sosiaaliset esteet: Sosiaaliset sopeutumisvaikeudet, kuten puutteelliset sosiaaliset taidot, epäsosiaalinen tai riskikäyttäytyminen, (aikaisemmat) rikokset, (aikaisempi) päihteiden väärinkäyttö tai sosiaalinen syrjäytyminen saattavat muodostaa esteen. Sosiaaliset esteet voivat johtua myös perhetilanteesta, kuten siitä, että hakija on perheen ensimmäinen korkea-asteen koulutukseen pääsevä jäsen tai vanhempi (erityisesti yksinhuoltajavanhempi), omaishoitaja, perheen elättäjä tai orpo tai että hän on ollut tai on parhaillaan laitoshoidossa.

Taloudelliset esteet: Heikko taloudellinen asema, kuten alhainen elintaso, pienet tulot, pakko käydä töissä opiskelun ohessa, riippuvuus sosiaaliturvajärjestelmästä, pitkäaikaistyöttömyys, epävarma tilanne tai köyhyys, kodittomuus, velkaantuneisuus tai talousvaikeudet, voi muodostaa esteen. Myös palvelujen (erityisesti muita vähemmän mahdollisuuksia omaavia henkilöitä tukevien palvelujen) heikko siirrettävyys saattaa aiheuttaa ongelmia, kun palvelujen olisi "liikuttava" osallistujien mukana näiden lähtiessä kaukana sijaitsevalle paikkakunnalle tai varsinkin ulkomaille.

Syrjintään liittyvät esteet: Sukupuoleen, ikään, etniseen alkuperään, uskontoon, vakaumukseen, sukupuoliseen suuntautumiseen, vammaisuuteen tai intersektionaalisiin tekijöihin liittyvä syrjintä voi aiheuttaa esteitä (yhden tai useamman edellä mainitun syrjintään liittyvän esteen yhdistelmä).

Maantieteelliset esteet: Maantieteellisiä esteitä saattavat kohdata esimerkiksi syrjäisiltä alueilta tai maaseudulta kotoisin olevat, pienillä saarilla tai reuna- tai syrjäisimmillä alueilla elävät ja kaupunkien ongelma-alueilla asuvat henkilöt, ne, joiden asuinalueilla on heikot julkiset palvelut (vähän julkista liikennettä ja heikot palvelut), sekä vähemmän kehittyneillä alueilla kolmansissa maissa asuvat henkilöt.

Digitaalisuus

Covid-19-kriisi osoitti digitaalisen koulutuksen merkityksen Euroopan tarvitsemalle digitaaliselle muutokselle. Se toi erityisesti esille tarpeen hyödyntää digitaaliteknologian mahdollisuuksia opetuksessa ja oppimisessa sekä kehittää digitaalisia taitoja kaikille. Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman (2021-2027)[2] strategisten painopisteiden mukaisesti ohjelmalla pyritään tukemaan tätä pyrkimystä, jotta oppijat, kouluttajat, nuorisotyöntekijät, nuoret ja järjestöt saadaan mukaan digitaaliseen muutokseen.

Ohjelmalla tuetaan toimintasuunnitelman ensimmäistä strategista painopistettä eli tehokkaan digitaalisen koulutusekosysteemin kehittämistä luomalla kaikentyyppisissä oppilaitoksissa valmiuksia ja kriittistä ymmärrystä siitä, miten digitaaliteknologian tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää opetuksessa ja oppimisessa kaikilla tasoilla ja kaikilla aloilla ja miten voidaan kehittää digitaalista muutosta koskevia suunnitelmia.

Ohjelmalla tuetaan myös toimintasuunnitelman toista strategista painopistettä tukemalla toimia, joilla pyritään parantamaan digitaalisten taitojen ja osaamisen kehittämistä kaikilla yhteiskunnan tasoilla ja kaikille (mukaan lukien muita vähemmän mahdollisuuksia omaavat nuoret, opiskelijat, työnhakijat ja työntekijät). Tavoitteena on edistää sekä perustason että edistyneen tason digitaalisia taitoja samoin kuin digitaalista lukutaitoa, josta on tullut olennainen osa jokapäiväistä elämää ja jonka avulla ihmiset voivat luovia algoritmeja täynnä olevassa maailmassa ja osallistua täysipainoisesti kansalaisyhteiskuntaan ja demokratiaan.

Toimintasuunnitelman kahden strategisen painopisteen mukaisesti perustetaan eurooppalainen digitaalisen koulutuksen keskus digitaalisen koulutuksen koordinoinnin parantamiseksi EU:n tasolla ja hyvien käytäntöjen vaihdon ja tutkimuskokeilujen edistämiseksi tutkimuksen alalla. Keskuksen tavoitteena on tukea jäsenvaltioita tiivistämällä monialaista yhteistyötä, perustamalla digitaalisen koulutuksen alalla toimivien kansallisten neuvontapalvelujen verkosto, jotta voidaan vaihtaa kokemuksia ja hyviä käytäntöjä digitaalisen koulutuksen mahdollistavista tekijöistä, yhdistämällä digitaalista koulutusta koskevat kansalliset ja alueelliset aloitteet ja strategiat sekä yhdistämällä kansalliset viranomaiset, yksityinen sektori, asiantuntijat, koulutuksen järjestäjät ja kansalaisyhteiskunta digitaalista koulutusta koskevan toimintapolitiikan ja käytännön ketterämmän kehittämisen avulla. Lisäksi keskus auttaa seuraamaan digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa.

Ohjelman pitäisi tavoittaa laajempi kohderyhmä sekä unionissa että sen ulkopuolella. Tässä voidaan hyödyntää nykyistä enemmän tieto- ja viestintäteknologian välineitä, fyysisen liikkuvuuden ja virtuaalioppimisen yhdistelmää sekä virtuaalista yhteistyötä.

Ympäristö ja ilmastonmuutoksen torjunta

Ympäristö- ja ilmastotoimet ovat EU:n keskeisiä painopisteitä nyt ja tulevaisuudessa. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskeva tiedonanto on eurooppalainen uusi kasvustrategia, ja siinä tunnustetaan koulujen, koulutuslaitosten ja yliopistojen keskeinen rooli oppilaiden, vanhempien ja laajemman yhteisön saamiseksi mukaan muutoksiin, joita tarvitaan, jotta siirtyminen ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä onnistuu.

Tästä syystä ohjelma on keskeinen väline ilmastonmuutosta ja kestävää kehitystä koskevien tietojen, taitojen ja asenteiden luomisessa sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella. Erasmus+ ‑ohjelmalla lisätään liikkuvuusmahdollisuuksia vihreillä tulevaisuuteen suuntautuvilla aloilla, mikä edistää osaamisen kehittämistä, parantaa uranäkymiä ja sitouttaa osallistujia maapallon kestävän kasvun kannalta strategisiin aihealueisiin. Erityistä huomiota kiinnitetään maaseudun kehittämiseen (kestävä maatalous, luonnonvarojen hoito, maaperän suojelu, biomaatalous). Koska Erasmus+ ‑ohjelmassa keskeistä on liikkuvuus, siinä olisi myös pyrittävä hiilineutraaliuteen edistämällä kestäviä liikennemuotoja ja vastuullisempaa käyttäytymistä.

Koska ympäristöstä ja ilmaston lämpenemisen torjunnasta tulee laaja-alainen painopiste hankkeiden valinnassa, etusijalle asetetaan hankkeet, joilla pyritään kehittämään osaamista erilaisilla ympäristökestävyyden kannalta merkityksellisillä aloilla, mukaan lukien hankkeet, jotka koskevat koulutuksen ja kulttuurin panosta kestävän kehityksen tavoitteisiin, ja laatimaan vihreän sektorin osaamisstrategioita ja ‑menetelmiä sekä tulevaisuuteen suuntautuvia opetussuunnitelmia, jotka vastaavat paremmin yksilöiden tarpeita. Etusijalle asetetaan myös aloitteet, joilla tuetaan osallistuvien organisaatioiden suunnittelemia lähestymistapoja ympäristökestävyyteen.

Ohjelmalla tuetaan innovatiivisten käytäntöjen hyödyntämistä, jotta oppijoista, henkilöstöstä ja nuorisotyöntekijöistä voidaan tehdä todellisia muutostekijöitä (esimerkiksi resurssien säästäminen, energiankulutuksen ja jätteiden vähentäminen, hiilijalanjäljen kompensointi ja kestävien ruoka- ja liikkuvuusvaihtoehtojen valitseminen). Etusijalla ovat myös hankkeet, jotka mahdollistavat - koulutuksen sekä nuoriso- sekä liikunta- ja urheilutoiminnan avulla - käyttäytymismuutokset yksilöllisten mieltymysten, kulttuuristen arvojen ja kestävää kehitystä koskevan tietoisuuden, kulutustottumusten ja elämäntapojen mukaan.

Tästä syystä organisaatioiden ja osallistujien olisi pyrittävä sisällyttämään vihreät käytännöt kaikkiin hankkeisiin toimintaa suunnitellessaan. Tämä kannustaa niitä keskustelemaan ja oppimaan ympäristökysymyksistä, pohtimaan paikallisia toimia ja löytämään vaihtoehtoisia vihreämpiä tapoja harjoittaa toimintaansa.

eTwinningin ja EPALEn kaltaiset alustat tuottavat edelleen tukimateriaalia ja helpottavat ympäristö- ja kestävyysasioita koskevien tehokkaiden koulutuskäytäntöjen ja ‑toimintapolitiikkojen vaihtoa. Erasmus+ ‑ohjelman avulla voidaan myös tavoittaa tehokkaasti erilaisia yhteiskunnan toimijoita (kuten kouluja, yliopistoja, ammatillisen koulutuksen järjestäjiä, nuoriso- ja urheilujärjestöjä, kansalaisjärjestöjä, paikallis- ja alueviranomaisia ja kansalaisjärjestöjä) ja tehdä yhteistyötä niiden kanssa.

Osallistuminen yhteiskunnalliseen toimintaan

Ohjelmalla puututaan siihen, miten vähän kansalaiset osallistuvat demokraattisiin prosesseihin ja miten puutteellista heidän tietämyksensä Euroopan unionista on. Sen avulla yritetään auttaa kansalaisia ratkaisemaan ongelmat, jotka vaikeuttavat heidän aktiivista osallistumistaan yhteisöihin tai unionin poliittiseen ja yhteiskunnalliseen elämään. Kansalaisten Euroopan unionia koskevan tietämyksen vahvistaminen varhaisesta iästä lähtien on ratkaisevan tärkeää unionin tulevaisuuden kannalta. Virallisen koulutuksen lisäksi epävirallinen oppiminen voi lisätä kansalaisten ymmärrystä Euroopan unionista ja tunnetta siihen kuulumisesta.

Ohjelmalla tuetaan aktiivista kansalaisuutta ja eettisiä periaatteita elinikäisessä oppimisessa, ja sillä edistetään sosiaalisten ja kulttuurienvälisten taitojen, kriittisen ajattelun ja medialukutaidon kehittämistä. Etusijalla ovat hankkeet, jotka tarjoavat henkilöillä mahdollisuuksia demokraattiseen toimintaan osallistumiseen, sosiaaliseen sitoutumiseen ja kansalaistoimintaan virallisen tai epävirallisen oppimisen kautta. Painopiste on Euroopan unionin tilannetta koskevan tietoisuuden ja ymmärryksen lisäämisessä etenkin EU:n yhteisten arvojen, yhtenäisyyden ja moninaisuuden periaatteiden sekä niiden sosiaalisen, kulttuurisen ja historiallisen perinnön suhteen.

Nuorisoalalla on suunniteltu nuorten osallistumista koskeva strategia[4], jolla tarjotaan yhteiset puitteet ja tuetaan ohjelman käyttöä nuorten demokraattiseen toimintaan osallistumisen edistämiseksi.

1. Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista: https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention-on-the-rights-of-persons-with-disabilities.html ↑

2. https://ec.europa.eu/education/education-in-the-eu/digital-education-action-plan_fi ↑

3. https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_fi ↑

4. https://www.salto-youth.net/rc/participation/ypstrategy/ ↑

.foot {font-size: 0.8em; margin-left: 2.5em; border-top: 1px solid black;} table, td, tr{border: 1px solid black; cellpadding="1"; cellspacing="1";}

# data[].attributes.attachment_link.description
Ohjelman kaikissa toimissa pyritään edistämään yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja osallistumismahdollisuuksia, osallisuutta, moninaisuutta sekä oikeudenmukaisuutta. Organisaatiot ja itse osallistujat, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, ovat näiden tavoitteiden keskiössä, ja ohjelmassa annetaan heidän käyttöönsä mekanismeja ja resursseja. Organisaatioiden tulisi noudattaa hankkeiden ja toimien suunnittelussa osallistavaa lähestymistapaa ja tuoda ne erilaisten osallistujien saataville.

# data[].attributes.body
Lue lisää työkalusta https://www.oph.fi/fi/ohjelmat/erasmus-vaikuttavuustyokalu

Ongelmapuu-menetelmä tueksi vaikuttavuuden pohdintaan työyhteisössä:
https://www.oph.fi/sites/default/files/documents/Ongelmapuu-menetelm%C3%A4.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valikko

Hyppää pääsisältöön

Hyvä suunnittelu helpottaa hankkeen toteuttamista, kumppaniorganisaatioiden välistä yhteistyötä ja vaikuttavan toiminnan aikaansaamista. Suunnittelun tukena voit hyödyntää Alankomaiden Erasmus+ -toimiston laatimaa vaikuttavuustyökalua (Impact Tool). Tutustu työkaluun ja tee hankkeestasi vaikuttava!

Alankomaiden kansallinen Erasmus+ -toimisto on kehittänyt Impacttool -vaikuttavuustyökalun, jonka olemme heidän luvallaan käännättäneet suomeksi ja ruotsiksi. Tämä työkalu auttaa sinua

määrittelemään hankkeen avulla tavoiteltavia muutoksia

valitsemaan soveltuvat toimenpiteet ja tarvittavat resurssit hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi

seuraamaan hankkeen toteutusta ja varmistamaan, että toimenpiteet edistävät hankkeen tavoitteita

Tutustu työkalun esittelyvideoon

Alta löydät vaikuttavuusketjun osat myös tekstimuodossa esimerkkeineen.

1. Vaikuttavuus (Impact)

Termillä vaikuttavuus tarkoitetaan myönteistä kehitystä eli paikallista, alueellista tai yhteiskunnallista hyötyä, johon hanke osaltaan vaikuttaa. Kyseessä on pitkän tai keskipitkän aikavälin muutos, johon vaikuttavat myös muut tekijät ja toimijat.

Mieti ensin, minkä perustavanlaatuisen, pitkän aikavälin muutoksen toteutumiseen haluat vaikuttaa. Suunnittele hankkeesi sen perusteella. Esimerkkejä toivotuista pitkän aikavälin muutoksista ovat esimerkiksi:

Tasa-arvo ja yhdenvertaisuus parantuneet

Nuorten aikuisten työllisyys kasvanut

Nuorten aktiivinen osallistuminen yhteiskuntaan lisääntynyt (Aktiivinen kansalaisuus)

Ympäristön monimuotoisuus lisääntynyt

Tässä vaiheessa kannattaa keskustella ideoista yhdessä muiden kanssa. Paranna työsi laatua ja lisää sen merkityksellisyyttä kutsumalla hankkeen kannalta tärkeitä ja erilaisia ihmisiä keskustelemaan aiheesta. Tämä keskustelu luo pohjaa myöhemmille päätöksille lopullisista toimenpiteistä ja kumppaneista, joiden avulla voit saavuttaa mahdollisimman laajan vaikuttavuuden.

Muistathan, että hankkeesi ei yksinään pysty saavuttamaan toivottua pitkän aikavälin muutosta, vaan siihen vaikuttavat myös muut toimijat ja tekijät. Siitä huolimatta on erittäin tärkeää hahmottaa, mihin suureen muutokseen hanke liittyy ja suunnitella hanke tämä tavoite mielessä.

A. Pohdintakysymykset

Minkä vuoksi organisaatiosi haluaa toteuttaa hankkeen?

Keiden haluat hyötyvän hankkeesta?

Mihin kohderyhmän tarpeeseen hankkeella pyritään vastaamaan?

Millaiseen suurempaan muutokseen hankkeen vaikutusten hyödyntäminen johtaa? Kuvaile tätä kehitystä havaittavien muutosten avulla. Mitä voidaan tosiasiassa nähdä tai havaita?

Mikä on organisaatiosi rooli kohderyhmään liittyvien muutosten toteutumisessa? Onko se yhdenmukainen organisaatiosi toimintaperiaatteiden kanssa?

Miten Erasmus+ -hanke auttaa sinua toteuttamaan tämän muutoksen?

B. Esimerkki

"Haluamme valmistaa opiskelijoita yhä enenevässä määrin kansainvälistyville työmarkkinoille opettamalla erilaisia työllistymistä edistäviä taitoja ja kannustamalla heitä omaksumaan kansainvälisen lähestymistavan asioihin."

C. Tehtävä

Kuvittele, että hankkeen toteuttamisesta on kulunut pari vuotta. Se on auttanut toteuttamaan myönteisen muutoksen, jonka voit nyt havaita. Tuo tulevaisuuden kuva mielessäsi kirjoita hankkeen jättämä perintö lyhyesti yhdellä virkkeellä. Jos et saa hankkeen vaikutuksia mahtumaan yhteen virkkeeseen, tiivistä sanomaasi, kunnes saat hankkeen ydinmuutoksen esille.

Aloita virke: "Hankkeemme ansiosta..." Kuvaile tätä perintöä MUUTOKSEN avulla ja kerro, KEITÄ muutos koskettaa.

2. Vaikutukset (Outcome)

Termillä vaikutus tarkoitetaan pieniä tai suuria pysyviä muutoksia, joita hankkeen avulla on mahdollista saavuttaa. Pohdi muutoksia, jotka ovat todennettavissa heti hankkeesi päätyttyä tai viimeistään puolen vuoden sisällä hankkeen päättymisestä.

Jotta voidaan saavuttaa pitkän aikavälin yhteiskunnallista vaikuttavuutta, hankkeen avulla on muutettava sen kohderyhmien käyttäytymistä tai organisaation rakenteita. Mieti, mitä konkreettisia muutoksia eli vaikutuksia hankkeesi pitäisi saada aikaan ihmisten käyttäytymisessä tai oppilaitoksesi tai yhteisösi rakenteissa, jotta hankkeesi edistäisi osaltaan haluttua pitkän aikavälin muutosta.

Hankkeen kautta saavutettavia vaikutuksia ovat esimerkiksi

Kouluyhteisön käytännöt tukevat tasa-arvoista ja yhdenvertaista toimintakulttuuria

Opettajat ovat ottaneet käyttöön uusia opetusmenetelmiä ja opetuksen laatu on parantunut

Yhteistyö koulutuksen järjestäjän ja nuorisotyön välillä on lisääntynyt

Koulun ja lähialueen ympäristökuormitus on vähentynyt

A. Pohdintakysymykset

Mitä muutoksia tai vaikutuksia haluat saavuttaa kohderyhmän sisällä, organisaatiossasi tai muissa organisaatioissa? Ajattele muutosta kohderyhmän käyttäytymisessä tai sen ympäristössä tapahtunutta muutosta. Sen sijaan, että toteaisit "Henkilöstön tietämys opetusmenetelmistä lisääntyy", muotoile ajatus seuraavasti: "Henkilöstön jäsenet opettavat paremmin".

Miten kohderyhmä hyödyntää hankkeen avulla saatuja konkreettisia välineitä ja taitoja ja sen avulla toteutuvia asenteellisia muutoksia saavuttaakseen toivotut muutokset?

Miten hankkeen onnistuminen määritellään: milloin se on onnistunut? Muotoile tämä mahdollisimman kattavalla tavalla (SMART-malli): tarkka (specific), mitattava (measurable), saavutettavissa oleva (achievable), relevantti (relevant) ja aikaan sidottu (time-bound).

Oletko pohtinut hankkeesi tehokkuutta, tasapuolisuutta ja oikeudenmukaisuutta?

Tämän vaiheen aikana on hyödyllistä, jos jokin ulkopuolinen taho perehtyy kanssasi aiheeseen. Minkä tulisi olla tämän hankkeen ydin, jotta voit vaikuttaa unelmasi toteutumiseen?

Jos et vieläkään ole tyytyväinen, pohdi lisää: Minkä muutoksen tarvitset päästäksesi toivottuun pitkän aikavälin muutokseen?

B. Esimerkki

Hankkeen vaikutuksia pohdittaessa on tärkeää kuvailla muutoksia eri tasoilla. Toivottuja vaikutuksia voi kuvailla esimerkiksi muutoksina tiedoissa ja taidoissa opettajan ja oppilaan tasolla sekä muutoksina koulun toiminnassa:

Henkilöstö: Kun opettajat työskentelevät intensiivisesti englannin kielellä, heidän kielitaitonsa ja opetusvarmuutensa kehittyvät. Opettajat saavat käyttöönsä uusia pedagogisia työkaluja, jolloin he voivat tarjota oppilailleen monipuolisemman oppimisympäristön. Pedagogisten taitojen vahvistuessa myös opettajien opetuksen taso paranee.

Oppilaat ja opiskelijat: Laadukkaampien ja tehokkaampien oppituntien ansiosta oppilaat perehtyvät syvällisemmin oppimateriaaleihin. Tämä edesauttaa parempien oppimistulosten saavuttamista entistä haastavammassa oppimisympäristössä.

Organisaatio: Koulun maine kansainvälisenä toimijana vahvistuu uusien kumppanuuksien myötä. Samalla koulun kansainvälinen verkosto kasvaa ja toiminta antaa meille uusia eväitä kasvattaa oppilaita aktiiviseen kansalaisuuteen.

3. Tuotokset (Results)

Termillä tuotos tarkoitetaan hankkeen välittömiä tuloksia, jotka ovat suoraa seurausta hankkeen toimenpiteistä. Vaikutusten saavuttamiseksi vaaditaan todellisia ja konkreettisia tuotoksia, tuotteita ja tuloksia.

Tuotokset ja tulokset voivat olla esimerkiksi:

A. Pohdintakysymykset

B. Esimerkki

"Tässä hankkeessa 20 opettajaa osallistuu englannin kielen kurssille ja vierailee ulkomaisissa kouluissa. Konkreettisena tuloksena on 20 koulutettua opettajaa, joilla on uusia oppimateriaaleja ja opetusvälineitä sekä ideoita englannin kielen tuntien kehittämiseksi."

Edellisessä vaikutukset-osiossa mainitun esimerkkivaikutuksen toteutumiseksi tarvitaan siis seuraavat konkreettiset tulokset:

20 koulutetun opettajan tiedot ja taidot lisääntyneet

uusia opetusmateriaaleja ja -välineitä

ideoita oppituntien pitämiseen (saatavilla koululla verkkoalustan kautta)

4. Toimenpiteet (Activities)

Suunnittele, millä konkreettisilla toimenpiteillä saavutat haluamasi välittömät tulokset eli tuotokset. Millaisia toimenpiteitä on toteutettava?

Toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi:

A. Pohdintakysymykset:

Tarkistus: Vastaavatko vastaukset edelleen vaiheissa 1, 2 ja 3 antamiasi vastauksia? Nivoutuvatko vastaukset vaikuttavuuteen ja vaikutuksiin? Voiko tämän osoittaa todeksi joko kokemusten tai tutkimusten avulla?

B. Esimerkki:

Edellisessä tuotokset-osiossa mainittujen esimerkkituotoksien saavuttamiseksi on toteutettava seuraavanlaisia toimenpiteitä:

Opettajat osallistuvat saksan kielen ja didaktiikan kurssille, joka on räätälöity osallistujille hankkeen tavoitteet huomioiden. Kurssin järjestäjät suunnittelevat pääelementit opettajien oppimistarpeiden mukaan. Koulu valitsee kurssille kymmenen opettajaa erikseen määritettyjen valintakriteereiden perusteella.

Osallistujat pitävät oppitunteja ja saavat niistä palautetta.

Järjestetään vierailuja saksalaisiin kouluihin tutustuen paikalliseen koulujärjestelmään ja tarkkaillen oppitunteja.

Pidetään esityksiä

Perustetaan multimediaoppimiskeskus, johon sisältyy tietokoneohjelmia ja materiaaleja, joiden avulla opettajat voivat kehittää kielellisiä taitojaan itsenäisesti

Järjestetään kirjojen esittely- ja myyntitilaisuus sekä hankitaan esittelyteline koulutukseen liittyville kirjoille, lehdille ja materiaaleille.

Toimenpiteiden toteuttamiseen tarvitset resursseja kuten rahoitusta sekä henkilöstön aikaa ja asiantuntemusta. Mieti, mitä resursseja sinun hankkeesi tarvitsee ja mistä saat ne.

Resursseja ovat esimerkiksi

Työaika

Rahoitus

Henkilöstö

Materiaalit

Palvelut

Laitteet

A. Pohdintakysymykset:

Mitä resursseja tarvitset toimenpiteiden toteuttamiseen, tuotosten saavuttamiseen ja vaikuttavuuden toteutumiseen?

Miten tiedät, että tämä prosessi johtaa lopulta toivottuihin vaikutuksiin ja vaikuttavuuteen?

Onko realistista odottaa, että voit toteuttaa suunnitellut toimenpiteet näillä resursseilla?

Onko nämä resurssit mahdollista saada käyttöön Erasmus+ -ohjelman kautta tai jollakin muulla tavalla?

Käytätkö resursseja Erasmus+ -ohjelman rahoitussääntöjen mukaisesti?

Oletko pohtinut resurssien käytön taloudellisuutta?

Miten kestäviä resurssisi ovat sekä ympäristön että muun käytön kannalta ottaen huomioon kestävän kehityksen periaatteet?

Tarkistus: Vastaavatko vastaukset edelleen vaiheissa 1, 2, 3 ja 4 antamiasi vastauksia? Nivoutuvatko vastaukset toimenpiteisiin, tuotoksiin, vaikutuksiin ja vaikuttavuuteen? Miksi?

B. Esimerkki

"Hankkeen koordinaattori voi käyttää yhden päivän viikossa tämän hankkeen eteenpäin viemiseksi oikeaan suuntaan. Lisäksi hankkeeseen investoidaan 35 000 € tukirahaa."

6. Seuranta ja indikaattorit

Seuraa hankkeesi aikana

toteutatko kaikki toimenpiteet tavoitteeseen sopivalla tavalla ja oikea-aikaisesti? Johtavatko toimenpiteet haluamiisi tuotoksiin?

johtavatko hankkeen tuotokset vaikutuksiin? Eli johtaako hankkeesi kuvailemiisi muutoksiin/vaikutuksiin?

Prosessi voi vaikuttaa haasteelliselta, sillä osa vaikutuksista voi ilmetä vasta hankkeen jälkeen tai suoran vaikutuspiirisi ulkopuolella. Paras tapa toimia on kuitenkin pohtia etukäteen, mitä tulee tapahtumaan, ja valita tilanteisiin sopivat indikaattorit/mittarit.

Tarkastele haluamiasi vaikutuksia:

Mitä indikaattoreita voit ottaa käyttöön ennakoitujen muutosten seuraamiseksi? Tee niistä täsmällisiä SMART-mallin avulla:
- tarkka (specific)
- mitattava (measurable)
- saavutettavissa oleva (achievable)
- relevantti (relevant)
- aikaan sidottu (time-bound).

Millaista tietoa (kvalitatiivista ja kvantitatiivista) tarvitset saavuttaaksesi kyseisen vaikutuksen?

Mistä löydät tietoa, joka voi auttaa sinua arvioimaan, oletko etenemässä oikeaan suuntaan ja toimitko oikealla tavalla?

Vaikutusindikaattorien tarkoituksena on mitata sitä, mitä tosiasiassa haluatkin mitata: ei tapaamisten määrää vaan niiden vaikutusta.

Erilaisia tapoja mitata edistymistä ovat esimerkiksi raporttien analyysi, kohderyhmän haastattelut, puolistrukturoidut haastattelut, yksilöarviointi (esim. verkkokyselyt), havainnointi ja tarinallistaminen.

Kannattaa seurata jo hankkeen aikana erilaisia merkkejä ja indikaattoreita, jotka todentavat käynnistyneen muutoksen. Näin voit saada hienoja tarinoita hankkeessa mukana oleville ihmisille ja organisaatioille, mikä auttaa myös hankkeesi viestinnässä ja tulosten levittämisessä. Seuranta tarjoaa sinulle myös mahdollisuuden tarvittaessa muokata toimenpiteitä, jotta voit varmistaa, että hankkeellasi on laajempi vaikutus.

Kasvata hankkeen vaikutusta ottamalla mukaan oikeat ihmiset ja organisaatiot. Ota mukaan ihmisiä sekä omasta organisaatiostasi että sen ulkopuolelta. Vahvista hankkeesi vaikutuksia varmistamalla, että oikeat ihmiset osallistuvat ja puhuvat hankkeesi puolesta. Sopivien tahojen pohtiminen jo etukäteen auttaa hankkeen suunnittelussa.

7. Suunnittelun tueksi

Alla oleva kaavio voi toimia esimerkkinä hankkeen vaikutusketjun hahmottamisessa. Voit ladata kuvan itsellesi myös pdf-muodossa osion alalaidan Liitteet-laatikosta.

Jos tavoite ei ole terävä tai asian jäsentäminen tuntuu haastavalta, kannattaa hankkeen suunnittelu aloittaa ongelmapuun hahmottelusta. Materiaalia ongelmapuu-menetelmästä löydät alta Liitteet-laatikosta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Valikko Hyppää pääsisältöön Hyvä suunnittelu helpottaa hankkeen toteuttamista, kumppaniorganisaatioiden välistä yhteistyötä ja vaikuttavan toiminnan aikaansaamista. Suunnittelun tukena voit hyödyntää Alankomaiden Erasmus+ -toimiston laatimaa vaikuttavuustyökalua (Impact Tool). Tutustu työkaluun ja tee hankkeestasi vaikuttava! Alankomaiden kansallinen Erasmus+ -toimisto on kehittänyt Impacttool -vaikuttavuustyökalun, jonka olemme heidän luvallaan käännättäneet suomeksi ja ruotsiksi.

# data[].attributes.body
Esitys: https://www.lyyti.fi/att/bcb2a7/a24904b99922a51f8ea79615fc61faf3785a8024794c55c27aeccc6ff5398d

Muista perehtyä hakemuksen arviointikriteereihin. Niistä saa myös hyvää vinkkiä, mihin kannattaa kiinnittää huomiota!

# data[].attributes.body
Aloita suunnittelu ajoissa!

Ymmärrä itse, mitä olet hakemassa.

Rajaa! Yksinkertainen on kaunista. Huolehdi siitä, että suunnitelmat, tavoitteet ja toiminta ovat realistisia.

Muista nivoa suunnitelmat opsiin, vasuun ja muihin keskeisiin toimintaa ohjaaviin periaatteisiin; muista strategisuus!

Pohdi toimintaa esim. seuraavien vaiheiden kautta valmistelu, toteutus, seuranta ja arviointi - mitä tapahtuu missäkin vaiheessa?

Kun kirjoitetaan vieraalla kielellä (kumppanuushankkeet) ja yhdistellään kaikkien partnereiden tarpeet, homma saattaa paisua erikoisiin mittasuhteisiin. Kirjoittamisessa tavoitteet on tärkeää olla kirkkaana mielessä.

Lue hakemus kerran ennen lähettämistä (kiire tulee aina), pyri yhtenäisyyteen!

Usein hakemus koostuu useamman henkilön yhteistyönä kirjoitetusta tekstistä, joka saattaa osittain perustua myös johonkin edelliseenkin hakemukseen

Parasta olisi, jos joku ulkopuolinen toimija ehtisi lukea hakemuksen.

# data[].attributes.body
• Jo haun suunnitteluvaiheessa kannattaa olla yhteydessä työantajaan

• Työnantajalla on usein omat käytännöt hakuihin liittyen

• Mitä vaiheita pitää tehdä sisäisesti?

• Miten tuki yleensä siirtyy hankkeiden käyttöön?

• Mitä kuitteja tarvitaan?

• Mitä sääntöjä on matkavarausten tekoon?

• Kuka on allekirjoitusoikeuden omaava henkilö? Missä vaiheessa hänen pitää tietää hankkeesta, jotta hän allekirjoittaisi?

• Muista, että tarvitset OID-koodin https://www.oph.fi/sites/default/files/documents/oid-ohje_07012020_ylsiv-002.pdf

# data[].attributes.body
Hakemusta ei kannata kirjoittaa yksin

• pyydä esim. osallistujia itse etsimään kohteet

• anna hankkeenne tavoitteet mahdollisille osallistujille tiedoksi

• kv-tiimin ja rehtorin/johtajan kannattaa siis aluksi kirjoittaa yhdessä tavoitteet

Kirjoittamisvastuita voi jakaa

• sovi kirjoitustyyli ja käytettävä kieli (suomi, ruotsi tai englanti) ennen kirjoittamisen aloittamista

• johdonmukaisuuden varmistaminen

• kaikki lähtee tavoitteista

• muista lopussa varata aikaa yhtenäisen kirjoitusasun tarkastukseen

# data[].attributes.body
• Jos sama asia on copy-paste -toiminnolla liitetty useaan kohtaan hakemuksessa ja lisätty väliin yksi lause.

--> Vaikea lukea

• Epämääräisyys – konditionaalin käyttö

• Vaikka kyseessä on hakemus, ja toteumaa ei voida tässä vaiheessa varmuudella tietää, niin siitä huolimatta käytä aktiivista kieltä

• vrt. rakennuspiirustus, jos se olisi epämäärinen niin, millainen talo siitä muodostuisi?

• Vain koulu- ja päiväkotityöllä tehdyt perustelut saavat pisteitä

• Pitää osoittaa miten tiedot siirtyvät opsiin, vasuun, lukuvuosisuunnitelmiin, lapsille, nuorille…

• Pelkästään yleiskäsitteitä viljelemällä ei pisteitä saa esim. eurooppalainen ulottuvuus.

• Mutta jos kerrot, mitä se tarkoittaa koululla, oppilaille, opettajille, pedagogiikkaan, hallintoon sisältö saa silloin merkityksen

# data[].attributes.body
• Joskus hakemuksissa alkuosa on kirjoitettu todella kattavasti mutta hakulomakkeen loppua kohden vastaukset ovat lyhentyneet, tai ne eivät ole olleet yhtenäiset alkuosan vastauksien kanssa
--> Suunnittele kokonaisuus loppuun saakka!

• Liikkuvien henkilöiden nimeäminen

• Liiallinen henkilöpainotus

• Henkilöistä ei lainkaan tietoa

• Eikö haluta nimetä? Onko samat henkilöt osallistumassa useaan kertaan? Salailu?
--> Muista perustella liikkuvuudet, kaikki liikkuvuudet!

# data[].attributes.headline
Millä tarkkuudella hakemus kannattaa kirjoittaa?

# data[].attributes.subject
Millä tarkkuudella hakemus kannattaa kirjoittaa?

# data[].attributes.body
• Hakemusten epäloogisuudet, jossain luetellaan kursseja ja jossain kohdissa henkilöitä

• Jos sama flow eli sama kohdemaa, kesto ja aika, niin samassa yhteydessä ilmoitetaan kaikki osallistujat

• Miten näihin kohdemaihin päädytty?

• Tehokkuus
- 2 liikkuvaa voi jalkauttaa paremmin

- Mutta liian monta osallistujaa vie tehokkuuden
• Epämääräisyys voi tuoda epäilyksen salailusta

• Liikkuuko sama henkilö usein?

• Toteuttamiskelpoisuus

# data[].attributes.body
• Kokemuksen pitää näkyä hakemuksessa

- Jos hakija on kokenut ja hakemuksen taso ei vastaa kokemusta tulee vaikutelma, että hakija ei ole vaivautunut tekemään asiallista hakemusta, kun tietotaitoa olisi

• Jos haetaan isolla budjetilla niin silloin pitäisi olla hyvät takeet, että budjetti tulee käytettyä.

• Jalkauttaminen omassa koulussa/päiväkodissa sekä laajemmin kuten esim. kunnassa, alueella tai valtakunnallisesti

# data[].attributes.body
Nordplus-ohjelmat
* Nordplus Junior

* Nordplus Horisontal

* Nordplus Pohjolan kielet

Hakuaika päättynyt ti 1.2.2022 (myös valmistelevat vierailut)

Seuraava valmistelevien vierailujen hakuaika on 4.10.2022.

Hakukuulutus

Lue lisää oph.fi/nordplus ja ota yhteyttä

Akkreditointi yleissivistävälle koulutukselle (KA120-SCH)

https://www.oph.fi/fi/ohjelmat/akkreditointi-erasmus-yleissivistavalle-koulutukselle

Hakuaika päättyy ke 19.10.2022 klo 13 Suomen aikaa

Akkreditoidun liikkuvuushankkeen osallistujalle (KA121-SCH)

https://www.oph.fi/fi/ohjelmat/akkreditoidun-liikkuvuushankkeen-osallistujalle-ka121-sch

Hakuaika päättyy ke 23.2.2022 klo 13 Suomen aikaa.

Lyhytkestoisen liikkuvuushankkeen osallistujalle (KA122-SCH) - Hyvä mahdollisuus "aloittelijoille"!

https://www.oph.fi/fi/ohjelmat/lyhytkestoisen-liikkuvuushankkeen-osallistujalle-ka122-sch

Hakuaika päättyy ke 23.2.2022 klo 13 Suomen aikaa, päätökset toukokuussa

Liikkuvuudet voivat alkaa 1.6.–31.12

Yleissivistävän koulutuksen yhteistyöhankkeen hakijalle (KA210-SCH, KA220-SCH)

Pienimuotoisten kumppanuushankkeiden hakuajat päättyvät ke 23.3.2022 klo 13.00 ja ti 4.10.2022 klo 13.00

Erasmus+ kumppanuushankkeiden hakuaika päättyy ke 23.3.2022 klo 13.00

https://www.oph.fi/fi/ohjelmat/yleissivistavan-koulutuksen-yhteistyohankkeen-hakijalle-ka210-sch-ka220-sch

Valtionavustuksia kansainvälisyyteen

Monipuolista ja kehitä yleissivistävän koulutuksen ja varhaiskasvatuksen
kansainvälisyyttä valtionavustuksella

Seuraava haku käynnistyy alkuvuodesta 2022

Lue lisää: oph.fi/kv-valtionavustus

# data[].attributes.body
Tulossa useita infoja tammi-maaliskuussa!
Lue lisää https://oph.fi/kvpalvelutkouluille

# data[].attributes.attachment_link.title
Palvelumme vuosina 2021 ja 2022 yleissivistävän koulutuksen kansainvälistymiseen

# data[].attributes.attachment_link.description
Opetushallitus rahoittaa ja tukee yleissivistävän koulutuksen koulujen ja päiväkotien kansainvälistä toimintaa mm. Erasmus+, eTwinning, Nordplus- ja Erasmus kouluissa -ohjelmien ja valtionavustusten avulla. Meiltä saat tietoa toiminnan muodoista ja ohjeita tuen hakemiseen. Toimintamme on maksutonta.

# data[].attributes.body
Opetushallitus:

Nordplusstasta saa kysyä lisää Nina Eskolalta nina.eskola@oph.fi

Erasmus+ KA1-hankkeista saa kysyä lisää Sirkka Säikkälältä ja Janne Airaksiselta sirkka.saikkala@oph.fi ja janne.airaksinen@oph.fi

Erasmus+ KA2-kumppanuushankkeista saa kysyä lisää Tytti Voutilaiselta tytti.voutilainen@oph.fi

Pohjois-Suomen aluehallintovirasto, opetustoimi

Sirpa Kova, sirpa.kova@avi.fi ja Linda Mård, linda.mard@avi.fi

Oulun sivistys- ja kulttuuripalvelut

Pauliina Kanervo, pauliina.kanervo@ouka.fi ja Laura Ritola laura.ritola@ouka.fi (kansainvälisyyssuunitelma ja vastuullinen kansainvälisyys)