# data[].attributes.headline
I Drepturile omului. Forme de guvernământ și regimuri politice - 1. Cunosc și respect drepturile omului

# data[].attributes.subject
I Drepturile omului. Forme de guvernământ și regimuri politice - 1. Cunosc și respect drepturile omului

# data[].attributes.body
Drepturile omului - condiții absolut necesare pentru starea de bine a oamenilor și dezvoltarea lor în societate(”Ce sunt drepturile? Drepturile sunt libertățile acordate cetățenilor pe baza unui sistem juridic, a unui pact social sau a unei teorii etice. Adesea, drepturile sunt privite în raport cu anumite grupuri sociale (minorități) sau în raport cu toți indivizii. Drepturile care se încadrează la această a doua categorie, cea a drepturilor universale, se numesc drepturile omului. ”)
Declarația Universală a Drepturilor Omului - adoptată pe 10.12.1948 de către Adunarea Generală a ONU -  pe scurt
Clasificare:

drepturi civile și politice generale;

drepturile popoarelor;

drepturi economice, sociale, culturale;

drepturile persoanelor vulnerabile

# data[].attributes.headline
I Drepturile omului. Forme de guvernământ și regimuri politice - 2. Sistemul politic în România

# data[].attributes.subject
I Drepturile omului. Forme de guvernământ și regimuri politice - 2. Sistemul politic în România

# data[].attributes.body
Formă de guvernământ = formă de conducere politică a unui stat(dexonline.ro); modul în care este organizată Puterea în stat(manual)
Monarhia - constituțională și absolută
Republica - parlamentară, prezidențială, semi-prezidențială

Regim politic = set de reguli de bază ale unei guvernări, care indică cine deține puterea, 🤬 este împărțită puterea, care este relația între cetățean și stat - tipuri: democratic, autoritar, totalitar

Democrația - „voința poporului este fundamentul autorității statului.”(Declarația Universală a Drepturilor Omului)
CARTA DREPTURILOR FUNDAMENTALE A UNIUNII EUROPENE

România
Constituție
ARTICOLUL 1
(1) România este stat naţional, suveran şi independent, unitar şi indivizibil.(2) Forma de guvernământ a statului român este republica.(3) România este stat de drept, democratic şi social, în care demnitatea omului, drepturile şi libertăţile cetăţenilor, libera dezvoltare a personalităţii umane, dreptatea şi pluralismul politic reprezintă valori supreme, în spiritul tradiţiilor democratice ale poporului român şi idealurilor Revoluţiei din decembrie 1989, şi sunt garantate.(4) Statul se organizează potrivit principiului separaţiei şi echilibrului puterilor - legislativă, executivă şi judecătorească - în cadrul democraţiei constituţionale.(5) În România, respectarea Constituţiei, a supremaţiei sale şi a legilor este obligatorie.

# data[].attributes.attachment_link.title
forma de guvernamant Archives - Educatie Civica

# data[].attributes.attachment_link.description
administrație angajarea răspunderii atributii avocatul poporului cabinet camera deputaților ccr comisie parlamentara companie constituționalitate deputat drepturi excepție de neconstituționalitate executiv grup parlamentar guvern hotărâre ierarhia instanțelor indatoriri instanțe institutia prezidentiala instituții judecată judecători lege legiuitor libertati ligeslativ ministru moțiune de cenzură NATO ong ordonanță ordonanță de urgență parlament partid patronat premier presedinte puterea judecătoreasca senat senator separarea puterilor sindicat stat

# data[].attributes.headline
I Drepturile omului. Forme de guvernământ și regimuri politice - 3&4 Învăț din trecut pentru a susține democrația

# data[].attributes.subject
I Drepturile omului. Forme de guvernământ și regimuri politice - 3&4 Învăț din trecut pentru a susține democrația

# data[].attributes.body
Democrația directă - poporul alegea, prin vot, conducătorii; tot ei votau și legile(o parte dintre locuitorii cetăților nu aveau drept de vot);
Democrație indirectă - poporul alege reprezentanții care votează legile, în numele alegătorilor(uneori, în numele lor, aleg și conducătorii)
Statului democratic funcțional - pluralismul politic, asigurarea dreptului la vot, buna funcționare a puterilor în stat(parlament, guvern-președinte, putere judecătorească), libertatea presei, respectarea libertăților cetățenești, respectul pentru lege
În celebrul citat al lui Abraham Lincoln (1863), democraţia înseamnă „guvernarea oamenilor, de către oameni, pentru oameni”; cele trei definiţii pot fi înţelese după 🤬 urmează:

„guvernarea oamenilor”: puterea provine de la oameni – oamenii reprezintă puterea suverană care exercită puterea sau acordă mandat pentru exercitarea puterii şi oricine face parte din autoritate poate fi considerat răspunzător de către oameni;

„de către oameni”: puterea este exercitată fie prin reprezentanţi aleşi fie prin conducere directă de către cetăţeni;

„pentru oameni”: puterea este exercitată pentru a servi intereselor oamenilor, adică binele comun.

Rege și regină - rol în dezvoltarea democrației în România: Regele Ferdinand, Regina Maria

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Creează lecții mai bune mai repede

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Democrație: sitem politic în care statul se află în slujba cetățeanului, Pluripartidism, Suveranitatea poporului, Separația puterilor în stat, Garantarea și repsctarea drepturilor omului și cetășeanului, România interbelică, Statele Unite ale Americii, Totalitarism: partidul unic , liderul unic, exercitarea terorii prin poliția politică, propagandă și îndoctrinarea populației, eliminarea opozanților regimului, cenzură, cultul personalității liderului, încălcarea drepturilor omului și cetățeanului, URSS,

# data[].attributes.attachment_link.description
Democrație: sitem politic în care statul se află în slujba cetățeanului, Pluripartidism, Suveranitatea poporului, Separația puterilor în stat, Garantarea și repsctarea drepturilor omului și cetășeanului, România interbelică, Statele Unite ale Americii, Totalitarism: partidul unic , liderul unic, exercitarea terorii prin poliția politică, propagandă și îndoctrinarea populației, eliminarea opozanților regimului, cenzură, cultul personalității liderului, încălcarea drepturilor omului și cetățeanului, URSS,

# data[].attributes.headline
II Constituția României. Principii și instituții democratice -  1. Statul democratic și Constituția

# data[].attributes.subject
II Constituția României. Principii și instituții democratice -  1. Statul democratic și Constituția

# data[].attributes.body
Constituție: lege fundamentală a unui stat*, învestită cu o forță juridică superioară celorlalte legi, prin care sunt fixate modalitățile de încredințare și de exercitare a puterii, drepturile și îndatoririle cetățenilor, constituirea și funcționarea organelor centrale și locale de stat, raporturile dintre ele sau raporturile acestora cu cetățenii etc.
*Constituția este învestită cu o forță juridică superioară tuturor celorlalte legi.
Constituțional: bazat pe Constituție
Textul complet: http://www.cdep.ro/pls/dic/site.page?id=339
De ce nu trebuie să schimbăm des Constituția - de la democrația anului 1923 la regimul comunist - 5 minute de istorie

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Creează lecții mai bune mai repede

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Constituția României - a fost adoptată în 1991, revizuită în 2003 și validată prin referendum, Constituția - este legea fundamentală a unui stat, Respectarea Constituției - este obligatorie, Constituția deține - o forță juridică superioară în raport cu alte legi,

# data[].attributes.attachment_link.description
Constituția României - a fost adoptată în 1991, revizuită în 2003 și validată prin referendum, Constituția - este legea fundamentală a unui stat, Respectarea Constituției - este obligatorie, Constituția deține - o forță juridică superioară în raport cu alte legi,

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Creează lecții mai bune mai repede

# data[].attributes.attachment_link.description
Găsește perechea - Atinge răspunsul potrivit pentru a-l elimina. Repetă până când dispar toate răspunsurile.

# data[].attributes.body
Principiul pluralismului, consecință a dreptului de asociere

ARTICOLUL 8
(1) Pluralismul în societatea românească este o condiţie şi o garanţie a democraţiei constituţionale.
(2) Partidele politice se constituie şi îşi desfăşoară activitatea în condiţiile legii. Ele contribuie la definirea şi la exprimarea voinţei politice a cetăţenilor, respectând suveranitatea naţională, integritatea teritorială, ordinea de drept şi principiile democraţiei.(Constituția României)

Principiul separației puterilor în stat

Principiul supremației legii

# data[].attributes.attachment_link.title
Statul democratic. Principii și instituții

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Creează lecții mai bune mai repede

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Principiul separarii puterilor in stat - termen politic care defineste modul de guvernare al unui stat democratic, Puterea legislativa - Parlament, Puterea executiva - Guvern, Puterea judecatoreasca - Instantele de judecata si Curtea Suprema de Justitie, Presedintele - autoritate publica centrala, Initiativa legislativa - propunere a unei legi, Filozoful francez Charles Montesquieu - propunatorul principiului separarii puterilor in stat, Cele 3 puteri - puterea legislativa, puterea executiva, puterea judecatoreasca, Principiului separarii puterilor in stat - previne abuzul de putere, Autoritatile publice centrale - trebuie respectate,

# data[].attributes.attachment_link.description
Principiul separarii puterilor in stat - termen politic care defineste modul de guvernare al unui stat democratic, Puterea legislativa - Parlament, Puterea executiva - Guvern, Puterea judecatoreasca - Instantele de judecata si Curtea Suprema de Justitie, Presedintele - autoritate publica centrala, Initiativa legislativa - propunere a unei legi, Filozoful francez Charles Montesquieu - propunatorul principiului separarii puterilor in stat, Cele 3 puteri - puterea legislativa, puterea executiva, puterea judecatoreasca, Principiului separarii puterilor in stat - previne abuzul de putere, Autoritatile publice centrale - trebuie respectate,

# data[].attributes.headline
Autoritățile statului român - Autoritatea legislativă

# data[].attributes.subject
Autoritățile statului român - Autoritatea legislativă

# data[].attributes.body
Puterea legislativă – Parlamentul

Parlamentul este forul reprezentativ suprem al României, reprezentând unica autoritate legiuitoare a ţării. Membrii Parlamentului sunt aleși prin vot universal, egal, direct, secret şi liber exprimat, pentru un mandat de patru ani. Parlamentul are o structură bicamerală, fiind alcătuit din Camera Deputaţilor şi Senat.

Funcţia principală a Parlamentului(Camera deputaților și Senatul) este aceea de a dezbate şi adopta legi, hotărâri şi moțiuni, în urma obținerii unui vot de aprobare din partea majorității membrilor. Deputaţii şi senatorii nu pot fi traşi la răspundere juridică pentru voturile sau opiniile lor politice, exprimate în timpul mandatului, astfel beneficiind de imunitate politică.
Numărul de parlamentari:
- deputați: aici;
- senatori: aici
Care e ierarhia legilor?

Legile constituționale sunt cele prin care se poate modifica legea legilor - Constituția

Legile organice sunt legi în domenii de importanță vitală pentru funcționarea statului, de aceea apar și menționate expres în Constituție.

Restul legilor sunt legi ordinare, adoptate în domenii care sunt de o importanță mai redusă (dar de care e totuși nevoie pentru ca societate să funcționeze).

Tipuri de ședințe:
a) ordinare și extraordinare;
b) ședințe separate și comune
Sesiunile ordinare(februarie-iunie, septembrie-decembrie)
Sesiuni extraordinare - pentru soluționarea unor probleme urgente
Membrii celor două Camere se întâlnesc în sesiuni comune în următoarele situații: învestirea unui nou Guvern, aprobarea bugetului de stat, primirea mesajului Președintelui României sau a mesajului unor invitați de peste hotare.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Legile nu se adoptă peste noapte în Parlament.

Există un proces complex, prin care proiectul de lege trece, pe rând, pe la comisiile Parlamentului, până să ajungă să fie votat de o Cameră, apoi de cealaltă.

De regulă, prima Cameră sesizată se pronunţa în termen de 45 de zile (sau 60 dacă domeniul e complex).

Însă Parlamentul poate adopta proiecte de legi (sau propuneri legislative) și mai rapid, adică într-o procedură de urgență, atunci când e cazul.

# data[].attributes.attachment_link.description
Legile nu se adoptă peste noapte în Parlament. Există un proces complex, prin care proiectul de lege trece, pe rând, pe la comisiile Parlamentului, până să ajungă să fie votat de o Cameră, apoi de cealaltă. De regulă, prima Cameră sesizată se pronunţa în termen de 45 de zile (sau 60 dacă domeniul e complex).

# data[].attributes.body
Ce urmărește această autoritate?

Puterea judecătorească urmărește respectarea legilor și înfăptuirea justiției în numele legii, principalele sale atribute fiind: independența justiției, liberul acces la justiție și imparțialitatea justiției.
Deși independentă, autoritatea judecătorească are legături cu celelalte autorități ale statului, deciziile acestora fiind judecate prin raportare la Constituție și la celelalte legi în vigoare.

(link - sursă)
Judecătorii sunt independenți și inamovibili, se supun numai legii, nu pot deține funcții publice sau private, cu excepția celor didactice din învățământul superior.
Procurorii

În România există două categorii de procurori:

1. Procurori civili, care sunt responsabili pentru investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor săvârșite de civili.

2. Procurorii militari, care sunt responsabili pentru investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor săvârșite în general de personalul militar.

(link - sursă)

Profesii juridice – introducere

În România există următoarele profesii juridice:

procurori

judecători

avocați

consilieri juridici

notari publici

executori judecătorești

grefieri

asistenți judiciari

magistrați asistenți

Organizarea autorităţii judecătoreşti ca serviciu public
Pe scurt.... http://educatiecivica.ro/justitia/