# data[].attributes.body
Gribēšana iegūt jaunas zemes un kristiešus.

Ar saukli “kristīties vai mirt” sakši 1147.gadā rīko krusta karu pret Baltijas slāviem – Ventiem, kurus izkauj vai deportē. 1156.gadā. viņu zeme Vagrija ir jau iekļauta Holšteines grāfistē, un tās ostu Stargardu – no kurienes pa Baltijas jūru notika tirdzniecība ar Krieviju – pārdēvē par Oldenburgu.

# data[].attributes.body
Saksija Hercogs Heinrihs Lauva

Viens no ietekmīgākajiem vācu prinčiem. Kara vadonis Vendu krusta karos. Hercogam Heinriham izdevās sakaut vendu ķēniņu Niklotu kaujā pie Verles pilskalna.

# data[].attributes.body
Lībekas dibināšana

hercogs Heinrihs Lauva 1159. gadā nodibināja Lībekas pilsētu. Viņš piešķīra tai pilsētas tiesības un konstitūciju. Iekarotā Lībeka 1160. gadā ieguva pilsētas tiesības un saņēma Gotlandes tirgotājiem līdzīgas privilēģijas tirdzniecībā ar Baltijas jūras austrumu krasta zemēm. Sekojot šiem notikumiem Vācieši pamazām pārņem Visbijas skandināvu vikingu tirdzniecības ceļus un dominējošo stāvokli.

# data[].attributes.body
Vendi

Tie bija Ziemeļkursas somugri un viena no sešām maztautām, kas piedalījās latviešu veidošanā. no Ventas lejteces vendus padzina kurši, un tie apmetās Senajā kalnā  Rīgas vietā. Taču arī no turienes kurši tos izspieda, un vendi pārcēlās uz Cēsīm latgaļu zemēs. Neizceļojušie vendi tupināja apdzīvot Rīgas jūras līča dienvidu un daļēji rietumu piekrasti.

# data[].attributes.body
Kad 1171.gadā. pāvests Aleksandrs III uzdod Lundas un Upsalas arhibīskapiem organizēt krusta karus pret Igauniju un Somiju, sākās Romas sacensība ar Bizantiju par Baltijas tautu dvēselēm.

# data[].attributes.body
Pāvests Aleksandrs III

Iegājis vēsture kā viens no politiski aktīvākajiem pāvestiem, bija arī pirmais pāvests, kas aktīvi pievērsās katoļu misionāru atbalstīšanai Baltijas jūras zemēs.

# data[].attributes.body
Skandināvijas un vācu krusta karotāji sacentās par šo zemju iekarošanu. 1157. gadā zviedri pavērsa somu virsslāni kristietībai, bet tikai pēc 100 gadiem Somija bija īpaši ticīga valsts.

# data[].attributes.body
1177. gadā visa čudu (igauņu) tauta uzbruka, kas – laikam sakarā ar pāvesta aktivitāti – bija atkal sākusi piedzīt meslus, lai ar to leģitimētu savas skaudības uz Baltiju. Krievi vēl 16.gadsimtā tos sauca par pareizticības mesliem.

# data[].attributes.body
Kņazs Mstislavs Drošsirdīgais

Novgorodas kņazs, kurš pēc novgorodas tautas lūguma devās uz Igaunijas un Latvijas teritorijām ar 20 000 vīru sirot veselu nedēļu.

# data[].attributes.body
Krievu meslu maksājumi

Pēc sirojumiem Igaunijā un Latgalē, igauņiem tiek liek maksāt arī meslus Pleskavai.

# data[].attributes.body
Čudi (Igauņi) krievu hronikās sastopams kop apzīmējums dažādām Baltijas jūras ziemeļaustrumu piekrastes.

# data[].attributes.body
Rīgas vietā pirms tam ir atradusies Daugavas Līvu apmetne ar ostu. 1201. gadā bīskapa vadībā uzsāka Rīgas celšanu. Rīga ātri nostiprinājās un kļuva par vāciešu galveno atbalsta punktu. 1202. gadā Alberts pārcēla savu bīskapa rezidenci uz Rīgu.

# data[].attributes.body
1225. gadā Rīga ieguva pilsētas tiesības. Kļuva par arhibīskapa sēdekli un plašas baznīcas provinces centru. 1282. gadā Rīgas pilsēta noslēdza pastāvīgās tirdzniecības partnerības līgumus ar Lībeku un Visbiju, tā pamatā liekot Hanzas savienību.

# data[].attributes.body
Bīskaps Alberts
Trešais Līvzemes bīskaps, kur organizēja dzīres ar visiem pagānu vecākajiem un izvirzīja prasības, kad bija tos sagūstījis.

# data[].attributes.body
Daugavas Līvi
Daugavas Līvi bija viena no Senlatvijas tautām Daugavas lejtecē. Sākumā tikai Daugavas Līvu zeme tika saukta par Livoniju, bet pēc tam krustneši to attiecināja uz visu Baltijas austrumu jūras krastā. Tika dēvēti par augšgala līviem.  Daugavas līvu iespiešanās agrākajā zemgaļu teritorijā iezīmēja pretēju tendenci baltu virzībai uz ziemeļiem.

# data[].attributes.body
Bīskaps Alberts zināja, ka Līvzeme varu var iegūt tikai ar viltu, jo pagānu ķēniņu spēks un ietekme ir pārāk liela. Bīskaps netic tikai pagānu zvērestiem pēc iepriekšējais pieredzes.

# data[].attributes.body
Bīskaps Alberts
Trešais Līvzemes bīskaps, kur organizēja dzīres ar visiem pagānu vecākajiem un izvirzīja prasības, kad bija tos sagūstījis.

# data[].attributes.body
Bīskaps Alberts
Bīskaps Alberts atlaida visus pagānu ķēniņus, pēc tam, kad bija paņēma pie sevis viņu dēlus un mazdēlus. Viņš bija apsolījis viņus atvest atpakaļ pēc sešiem gadiem, kad būs viņus izskolojis un ieviesis viņos kristīgo ideoloģiju.

# data[].attributes.body
Lībieši
Baltijas somu tauta Latvijas teritorijā. No 13. gadsimta asimilēja gar jūras malu, kas apzaga, pazemoja, slīcināja un nonāvēja iepriekšējos bīskapus.