# data[].attributes.body
Undersøg forskellige i debatten omkring at give kirkeasyl:

Religiøs position:  Peter Ramsdal, opfordre til at bryde loven, ikke direkte i hans artikel.

Sekulær position:  politiet, udfører bare deres job.

Postsekulær position:

Søren Krarup ; hvis man handler efter sin samvittighed, så skal man også tage konsekvensen af det. Man skal blive på sin plads, henviser til kristendommen, Luther som siger ''du skal blive på din stand, fordi gud har placeret dig der, du skal ikke bare blive der, du skal være glad for du er der…(hvis der kommet nogle flygtninge, så er de ikke blevet på deres plads)

Bygger sine udtalelser på en religiøs autoritet indenfor kristendommen.

Henviser til præsteløftet, hvor han ser det som at Peter Ramsdal har brudt sit præsteløfte.
Gør op med hele begrebet næstekærlighed.

regeringen = semireligiøs

# data[].attributes.body
5. Er kirkeasylet et udtryk for et brud med Luthers lære? Giv argumenter både for og imod

For: man skal ikke blande det åndlige og verdslige. Luthers lære handler ikke om gerninger - det er ikke det der afgør om du er en god kristen - det er troen alene.

Mod: Den lutherske lære er ikke imod de næstekærlige handlinger, men imod de handlinger der ophøjer dig selv. Derfor er den ens pligt som kristen at hjælpe folk i nød.

6. Hvorfor er Søren Krarup uenig med Ramsdal?

For Krarup skal man ikke gå ud og skilte med ulovlige tiltag, selvom det er i strid med ens etik. Samvittigheden udgør ikke en højere lov, og Krarup mener at man skal tage ansvar for sine egne handlinger, uden at opfordre andre til at gøre det samme, hvis det er et brud på loven. Krarup mener at Ramsdal bruger sine ulovlige handlinger til at ophøje sig selv. Krarup skelner meget skarpt mellem de moralske/religiøse principper og den sekulære lov i modsætning til hvad han mener Ramsdal gør.

# data[].attributes.body
1.     Hvor i teksten ”Samvittigheden udgør ikke en højere lov”, Kristeligt Dagblad, 12.09.09 af Søren Krarup kan man se at Krarup tilhører Tidehverv?

I teksten udtrykker Søren Krarup et aspekt af tidehvervs holdninger der kan sammenfattes under begrebet ”stabilitas loci”. Dette princip holder på at man skal kende og blive på den plads som Gud har givet én i samfundet, og man skal være ydmyg. Tidehverv søger at finde tilbage til den ”oprindelige” lutherske lære og er dermed reaktionære. I artiklen udtrykker han netop denne søgen efter at opretholde den gældende orden og lov i Danmark, ved at understrege at man selvfølgelig skal handle efter sin samvittighed, men man ”holder sin kæft og tager sin straf, for loven skal gælde i landet”. Desuden udtrykker han ydmyghed som et ideal, da han understreger at ”man ikke stiller sig frem på torvet og i offentligheden og praler af sit fromme sindelag og sin store ”næstekærlighed”". Han sammenfatter desuden at menneskets samvittighed ikke er dikteret af en højere instans (Gud), og det er dette han kritiserer Ramsdal for at gøre.

# data[].attributes.headline
Spørgsmål 1 - 
















·      
Hvad er avisartikler kilder til og hvordan kan
vi anvende dem forskningsmæssigt set? 

# data[].attributes.subject
Spørgsmål 1 - 
















·      
Hvad er avisartikler kilder til og hvordan kan
vi anvende dem forskningsmæssigt set? 

# data[].attributes.body
Avisartikler er kilder til at danne et billede af et indefra-syn fra afsenderen. Der gives et relativt nuanceret billede af en bestemt situation, hvor artiklerne er en kilde til afsenderens agenda og position. Forskningsmæssigt skal vi huske at være kildekritiske, men vi får en fremstilling af politisk/religiøs diskurs. Det er vigtigt ikke at bruge det forskningsmæssigt som eneste primærkilde, da afsenderen ofte ikke er en neutral figur.

# data[].attributes.headline
Gruppe 4: Hvilken kirkelig position tilhører Ramsdal?

# data[].attributes.subject
Gruppe 4: Hvilken kirkelig position tilhører Ramsdal?

# data[].attributes.body
Politisk bevæger Ramsdal sig over på venstrefløjen, han er modsat Krarup, som er DF'er + inden for tidehverv.
Hans fokus ligger på mennesket, menneskesyn, det enkelte menneske skal have det godt.

Han er humanist + grundtvigianer dette ses blandt andet via hans menneskesyn, citerer af Grundtvig: "menneske først, kristen så".

Han er evangelisk luthersk i kraft af hans holdning til kirke som hellig bygning; " det handler om ikke bygninger eller sten eller steder på jorden. Nej, det handler om mødet med andre mennesker." Citat fra artiklen Palle alene i verden.

Han tendensere over i citatet; man holder det andet msk lykke i sin hånd? (usikkerhed ved denne) --> msksyn.

Opsumerende; han er venstreorienteret grundtvigianer.

# data[].attributes.body
Krarups forståelse af toregimentelæren:

Krarup forstår toregimentelæren som et klart skel mellem den etikken/samvittigheden og samfundsordenen. Han mener, at man kan blive nødt til at handle efter egen moral, men man kan ikke herefter forvente, ikke at tage sin straf.

Kan man forstå toregimentelæren på andre måder:

Den kan også forstås som en accept af verdslige myndigheder, da intet regimente er det andet overlegent. For Krarup derimod kan det sakrale regimente til tider have en højere værdi, da det kan få lov at lappe over det verdslige.

# data[].attributes.headline
Spørgsmål 8: 

















Hvordan ville
henholdsvis en Indre Missionsk og en Grundtvigianer forholde sig til sagen? 

# data[].attributes.subject
Spørgsmål 8: 

















Hvordan ville
henholdsvis en Indre Missionsk og en Grundtvigianer forholde sig til sagen? 

# data[].attributes.body
Grundtviganisme: Man skal huske at der findes forskellige grundtvigianske retninger, men generelt kan det siges, at det er en humanistisk retning, med fokus på mennesket, og de ville måske mene at det var deres kristne pligt at hjælpe mennesker i nød. Det er være menneske kommer før det at være kristen. For at bruge Kim Knott ville de måske være postsekulære i deres argumenter - de hænger samme

Indre Mission: De ville nok mene at kirkerummet ikke skal bruges til denne form for aktivitet. De vil muligvis mene at staten ikke skal blande sig i disse sager. Konservative.

# data[].attributes.body
Diskuter hvilken kristen værdi, der ligger bag Per Ramsdals handling :
Per Ramsdals kristne værdi er næstekærlighed. Vi er alle som udgangspunkt Guds menneskeskabninger. Sharlaw er også skabt af Gud. Den Gud Ramsdal tror på og den Gud Sharlaw tror på. Derfor skal vi hjælpe hinanden. Han skriver direkte at hvis han skal være tro mod evangeliet som han prædiker så var det eneste han kunne gøre at sige ja til at flygninge kunne blive i Brorsonskirken. I kristendommens lys er vi i følge Ramsdal skabt til at leve sammen og fordi Sharlaw er "Palle alene i verden", har Ramsdal som kristen pligt til at hjælpe Sharlaw, give ham selskab og asyl. For Ramsdal bliver det endnu mere vigtigt at hjælpe Sharlaw fordi Sharlaw er alene og det går imod den kristne værdi om at leve sammen. Ramsdal gør hvad samfundet burde gøre ud fra evangeliet. Ramsdal går i denne sammenhæng imod samfundet, fordi han mener samfundet har misforstået hvordan man bør handle.