# data[].attributes.body
Opplegg for 7.klasse

DESIGN/TEKSTIL
TEMA KJØKKEN.

Med utganspunkt i mål:

Kompetansemål:
-Planlegge og lage enkle bruksgjenstander
-Lage enkle gjenstander gjennom å strikke, veve, filte, sy, spikre og skru i ulike materialer
-Eksperimentere med enkle geometriske former i konstruksjon og som dekorative formelementer

Rammefaktorer:
-Hvor mange symaskiner/heklenåler er tilgjengelige
-Budsjett ift. stoff og annet relevant materiale
-Elevenes ferdighetsgrad/motoriske evner/forkunnskap

----------------------------------------------------

Elevene skal, etter endt oppgave, ha produsert ett eller flere objekter til bruk på et kjøkken.
Elevene skal gjennomføre to oppgaver (delt i utgangspunkt av tid- og resursbruk), hvor én består av å sy et forkle;
den andre av å hekle grytekluter.

Forkle-oppgaven er igjen delt; hvor man velger (ut ifra ferdigheter) å sy et forkle i hel-lengde, eller ett enklere
et fra livet og ned.

Oppgaven er delt i to ferdighetsgrader, hvor én er for nybegynnere og én mer avansert:
-forklet skal dekke fra hals til under knærne, ha stropper i hals og liv, og det skal monteres en lomme på
fremsiden. Mtp lommen skal elevene tenke på og begrunne hva som er praktisk å ha i lommen, ifb. matlaging, og
konstruere målene på lommen ut ifra det.
-lett ferdighetsgrad-oppgave består av: eleven skal konstruere og sy et forkle, som når fra livet og ned
under knærne.

Elevene som kun gjør hekleoppgaven (pba. lærevansker/motoriske evner), skal hekle minst to grytekluter.

Er det elever med alvorlige lærevansker, skal de jobbe med form og farge i papir.

Opplegget går over 4 dobbelt-timer, hvor tidsbruken blir fordelt slik:
1. dobbelttime: Introduskjon av oppgavene: læreren snakker litt om basic form- og fargeteori. Senere deles elevene i
to; de som skal sy et forkle tar mål, planlegger og skisser en mal de skal klippe ut stoff fra. Samtidig setter
læreren igang den andre gruppen med hekleteknikk. Elevene skal på dette tidspunktet tenke på og velge farger og
form, ut ifra personlige preferanser.
2. dobbelttime: vi bytter gruppe, motsatt opplegg.
3. dobbelttime: hele klassen går igjennom symaskin i plenum, de som er lengst i prosessen starter med symaskin. De
andre hekler/konstruerer.
4. dobbelttime: fullføring av produktene. Evaluering.

# data[].attributes.body
De øvrige gruppene: Velg kompetansemål fra kunnskapsløftet. Lag et utkast til et undervisningsopplegg. Bruk ett av de didaktiske verktøyene. Anvend det dere har lært av litteraturen dere leste før samling.

2. klasse. Naturfag

Naturfagsbingo. Plante- og dyrebingo

“Gjenkjenne og beskrive noen plante og dyrearter i nærområdet og sortere dem i grupper.”

Målet, er kompetansemålet. Elevene syns det er gøy å løpe fra seg. Rammer, har mulighet til et naturområde. Forventing til læreren, at eleven er aktiv, og lærer om plante- og dyreliv. Innhold, bingo.

Innledning: Læreren forklarer hva som skal skje, deler inn i grupper.

Hoveddel: Dele ut ”bingo brett”, vise hvor grensen på hvor man kan oppholde seg er. Sette i gang letingen.

Avslutning: Samle sammen det gruppene har samlet sammen. Gi for eksempel klistremerke til de tre beste lagene og klistre de i en bok.

Sansebingo

”Beskrive og samtale om sansene og bruke dem bevist i observasjoner ved aktivitet ute og inne.”

Målet, er kompetansemålet. Eleven syns det er spennende å bruke sansene sine. Rammer, enkle ting, som er lett tilgjengelig. Forventninger til læreren, er at alle får til noe samtidig som det blir utfordringer og morro. Innhold, ulike gjennstander, stasjoner.

Innledning: Læreren forklarer hva som skal skje. Har litt teori om sansene Læreren deler inn i grupper.

Hoveddel: Elevene får noe til å dekke over øyene med og kan bruke sansene til å gjenkjenne objektet. For å bruke synssansen kan man legge gjenstander under et bord, deretter ta bort en gjenstand. Elevene skal så huske hva som er borte.

Avslutning: Elevene må samles, vise resultatene. De beste gruppene får klistremerke.

# data[].attributes.body
Undervisningsopplegg til kompetanseløftet

Kompetansemål:

Avlevere, ta i mot og leike med ulike balltyper og være med i enkle ballspill

utføre grunnleggende bevegelser som å springe og vende

samhandle med andre i ulike aktiviteter

leike og være med i aktiviteter i varierte miljøer der sanser, motorikk og koordinasjon blir utfordret

anerkjenne kroppslige forutsetninger og forskjeller mellom seg selv og andre

Mål (læringsmål):

Delta i spill med lag og være med på aktivitet på alle stasjoner

Respektere regler som er satt

Leke med ballen individuelt, og øve på å avlevere og ta i mot ball

Rammefaktorer:

Inne i stor hall eller ute på fotballbane

25 elever

Utstyr:

Vester

Kjegler

Baller

Innhold:

Klassen deles i 5 grupper som de følger gjennom hele økta. (bortsett fra på haien kommer, da fordeles det ene laget utover + at 2 blir haier)

Rullering på postene.

Ca. 8-10 minutter på hver stasjon. 5-10 min oppvarming

Spillområdene avgrenses på stasjon 1 og 2.

Oppvarming:

Haien kommer

Hoveddel:

Stasjons"trening":

Stasjon 1: Spill mot hverandre. Små mål med kjegler.

Stasjon 2: Spill mot hverandre. Små mål med kjegler. 4-6 kjegler står tett ved siden av hverandre, og skåring foregår ved å treffe en av kjeglene. Denne kjeglen føres deretter raskt over til eget mål og settes ved siden av kjeglene i eget mål.

Stasjon 3: Individuell balleik, f.eks. med dribling, skudd på mål, keeperspill o. l. Læreren kan her organisere individuell øving og leik.

Avslutning:

Hvert lag rydder stasjonen de er på. Oppsummering.

Evaluering:

Oppsummeringa fungerer som evaluering

Mye muntlige tilbakemeldinger underveis i økta.

# data[].attributes.body
Kompetansemål:
* Utføre grunnleggjande teknikkar i symjing på magen, på ryggen og under vatn

Metode.

Klafkisk metode.

| Hva  | Hvordan  | Hvorfor
| 1.     Inn ledelse på timen. 2.     Dele opp klassen opp. 3.     Starte økten.   | 1.     Starte timen med å introdusere dagen økt med oppmøte på bassengkanten. 2.     Fortell at de som kan svømme godt svømmer på dypere vann og de som ikke føler seg så trygge svømmer på grunnere. 3.     Be ungene gå pent ned i bassenget og svøm frem og tilbake på mage.  | 1.     For å få best mulig kompetanse før timen og bidrar til at elevene vet hva de skal gjøre. 2.     For å ikke drukne. 3.     For å beherske grunnleggende ferdigheter i svømming.

# data[].attributes.headline
ulike balltyper og være med i enkle ballspill

# data[].attributes.subject
ulike balltyper og være med i enkle ballspill

# data[].attributes.body
hva - ballbasis, 10trekk, variasjon,  hjørnefotball, kanonball som avslutning.

hvordan - dele i to lag på 10 trekk (3 forskjellige baller, bytter ball hvert 10. min)
hjørnefotball deles i 4 lag, 2 og 2 mot hverandre, ett lag scorer da byttes lag
kanonball 2 lag, bruker samme lag i 10 trekk.

hvorfor - vi valgte lekene fordi disse lekene var mest egnet til kompetansemålet. Avlevere, ta imot og leke med ulike balltyper, samt være med i enkle ballspill

# data[].attributes.body
Klafkis didaktiske analyse
Den didaktiske analysen går ut på at pedagogen stille seg fem spørsmål til innholdet, som første steg i sin planlegging av sin didaktiske aktivitet. Disse spørsmålene trenger ikke å stilles i den rekkefølgen de blir presentert her, de må forstås i lys av hverandre

Eksemplarisk betydningen av innholdet
I. Hva er det i bred eller generell forstand dette innholdet eksemplifiserer og åpner opp for hos eleven?
Åpner opp for forståele av premisser for norsk friluftsliv. Utøvelsen av dette,

Hvilke grunnleggende fenomen eller grunnleggende prinsipp, hvilke lover, kriterier, problemer, metoder, teknikker, eller holdninger kan gripes ved å bruke dette innholdet som «eksempel?
Allemannsretten i friluftslivloven
Formålsparagrafen- bærekraftig utvikling.
Holdninger - skape gode holdninger til naturen (ta med søpla hjem, ikke brenne plast, ikke skade frisk trær, observere dyreliv, ikke ødelegge,
Hvordan ta vare på den.
teknikker er eks. sporløs ferdsel, overleve, fyre opp.

Pedagogisk betydning
II. Hvilken betydning har det aktuelle innholdet, eller erfaring, kunnskap, evne eller ferdighet ervervet gjennom dette emnet for det barna allerede sitter inne med?
bygge på det friluftslivet i skolen de har erfaringer med, fokus på bevisstgjøre det de allerede kan. De utøver allerede allemannsretten, men vi har et lovverk, derfor kan vi utøve det på den måten man gjør.

Hvilken betydning har det fra et pedagogisk synspunkt?
Vi får oppnådd formålsparagrafen, øke og skape ferdigheter, kunnskap og kompetanse.

III. Hvilken betydning har emnet for barnas fremtid?
Det bidrar til bærekraftig utvikling, felleskap i naturen, vi er en del av den. Bevisstgjøring av vår unike mulighet til å utøve friluftliv på et utall ulike måter. Motorikk. Bevegelse. Fysisk og psykisk helse.

Innholdets struktur
IV. Hvordan er innholdet strukturert (i forhold til de pedagogiske perspektiv behandlet i spørsmål I, II og III)?
Vi har foreløbig ikke strukturert det, her erfarer at dette verktøyet kan brukes for å kvalitetssikre planen vår.
Vi har en svak struktur på opplegget vårt, ute har man en fin mulighet til å gripe tak i hva som skjer her og nå, ta opp handlingene elevene gjør
opp mot allemannsretten.

Tilgjengelighet og fremstillethet
V. Hva er det spesielle med; tilfellet, fenomenet, situasjonen, eksperimentet, personen(e), element(ene) av estetiske erfaring osv, i forhold til hvordan innholdet skal struktureres med tanke på hvordan innholdet kan bli interessant, stimulerende, tilgjengelig, motagbart, eller levende for de aktuelle barna aktivitetene planlegges for?
Vi praktisere de vi skal lære elevene, det gjør det tilgjengelig for elevene.

# data[].attributes.body
Kroppsøving, 4. trinn:

Undervisningsopplegg ut ifra kompetansemål:

·         utføre grunnleggjande rørsler som å krype, gå, springe, hinke, satse, lande, vende og rulle i fri utfolding og organiserte aktivitetar

·         avlevere, ta i mot og leike med ulike balltypar og vere med i enkle ballspel

·         bruke småreiskapar og apparat frå tradisjonelle og alternative rørsleaktivitetar

1.    Oppvarming med ballek, f. eks stikkball/kanonball. 10 min

-       Springe, avlevere, ta imot ball.

2.    Hinderløype:

-       Avgrenset område i gymsalen

-       Matter, rokkeringer, benker, ribbevegg, tau

(apparat fra tradisjonelle og alternative bevegelsesaktiviteter)

# data[].attributes.body
Kroppsøving
Kompetanse mål:
leike og utføre grunnleggjande øvingar med vasstilvenning som å dykke, flyte, gli, skape framdrift, hoppe uti og orientere seg i vatn

Verktøy:
Didaktisk relasjonsmodell

Opplegg:
4.klasse
tredje gang elevene har svømmeundervisning

Dele klassen inn i 3 nivå, utifra tidligere kunnskap.
Nivå 1: lære å flyte, gli og skape fremdrift, altså lære å svømme og bli trygg i vannet.
Nivå 2: hoppe uti og orientere seg, altså være trygg på å ha hode under vann og flyte i lengre tid.
Nivå 3: dykke, altså kunne være lengre under vann, kunne orientere seg under vann og kunne holde pusten.

Opplegget støtter motivasjonen til elevene fordi man tilpasser nivået til deres evner.
Mulig at det blir gruppepress og usikkerhet pga ulikt nivå og status i klassen. Dette har læreren mulighet til å påvirke.