# data[].attributes.body
1-2- vuotiaat
3.
Totuttele lasta uusiin makuihin jo pienestä pitäen.

Uusiin makuihin tottuminen vie lapselta aikaa, jopa 10-15 maistamiskertaa. Totuttelu vaatii kärsivällisyyttä.

Vähän isomman lapsen kanssa voi sopia maistamisen pelisäännöistä: Kaikkia uusia makuja pitää maistaa, mutta kaikkea ei ole aina pakko syödä.

Lapset pitävät yleensä selkeistä ja yksinkertaisista ruoista. Esimerkiksi kasviksia ja salaatteja lapsi syö helpommin jos raaka-aineet ovat omina lohkoinaan eroteltuina ja tunnistettavissa
Liikuntasuosituksena kävelyt, lapsen kanssa jumpassa käynti, muskarit jne..

Lapsi alkaa osoittaa uudenlaista kiinnostusta kuvien katseluun. Kuvia katsellessa lapsi oppii nimeämään asioita ja esineitä ja sanoittamaan perustunteita aikuisen opastuksella.

Voitte katsoa kuvia yhdessä myös tietokoneen ruudulta, jossa niihin on usein lisätty äänimaailmaa ja muita lisäominaisuuksia.

Lapsi innostuu musiikista ja voi aikuisen tuella eläytyä musiikin tunnelmaan liikkeillä ja taputuksilla.

Lapsi seuraa jo lyhyitä kuvitettuja tarinoita ja on innokas kuulemaan näkemästään lisää.

Lapsi ei tarvitse televisiota tai tietokoneita kehityksensä tueksi. Jopa lapsille suunnatut ohjelmat saattavat tässä ikävaiheessa olla taaperolle vielä liian monimutkaisia ja nopeatempoisia.

# data[].attributes.body
0-1 -vuotiaat
3.
Äidinmaitoa
Lapselle voi antaa lisäruokaa maisteluannoksina 4 kuukauden ikäisestä alkaen. Lisäksi vauva tarvitsee D-vitamiinilisää. Aina imetys ei onnistu tai se ei ole mahdollista tai imetyksen ohella tarvitaan lisämaitoa. Tällöin alle 1-vuotias saa äidinmaidonkorviketta. Liikuntasuosituksena vauvajumpat, Vauva muskari, jne.

Vauva ei tarvitse mediaa.

Lorut ja runot tukevat lapsen puheen kehitystä. Tietyn lorun liittäminen hoitotoimiin, kuten nukkumaanmenoon, voi auttaa vauvaa hahmottamaan päivärutiineja.

# data[].attributes.body
5-6 - vuotiaat
2.

Viisi-kuusivuotias lapsi saattaa olla rauhaton ja hän voi olla tunteiltaan ailahtelevainen. Tämänikäinen lapsi alkaa olla monessa asiassa itsenäinen. Vaikka lapsi voi jo näyttää vanhempien silmissä isolta, hän tarvitsee yhä päivittäistä huolenpitoa ja hellyyttä. Vanhempien tulee tukea lapsen kaveripiiriin ja liikkumiseen liittyvää itsenäistymistä sekä moraalin kehittymistä. Lapsi kaipaa vanhemmilta rohkaisua sekä kiitosta yrittämisestään.

Jokainen lapsi kehittyy omaan, yksilölliseen tahtiinsa

# data[].attributes.body
3-4 - vuotiaat
2.
Rakkaus ja ihailu osoitetaan vanhemmille mahtipontisesti.

3-vuotias käyttää jo useita sanoja ja lyhyitä lauseita, puhe alkaa olla selvää ja ymmärrettävää.

Puheesta voi puuttua yksittäisiä kirjaimia tai oikeat kirjaimet korvautuvat muilla kirjaimilla. Puhe voi olla myös takeltelevaa.

Lapsi kyselee paljon.

Hän alkaa kiinnostua vauvojen alkuperästä ja sukupuolieroista.

Lapsi nauttii loruista, riimeistä ja satujen kuuntelemisesta.

Lapsi osaa luokitella esineitä koon ja värin mukaan ja ikäkauden loppupuolella laskea jonkin verran.

Mielikuvitus on vilkas.

Liikkuminen on innokasta ja usein riehakasta.

Lapsi osaa hypätä tasajalkaa ainakin yhden hypyn verran, seistä hetken yhdellä jalalla, kävellä portaita tasa-askelin ja ajaa kolmipyöräistä pyörää, ikäkauden loppupuolella ehkä jo apupyörillä varustettua polkupyörää.

Lapsi voi piirtää välillä oikealla ja välillä vasemmalla kädellä. Hän osaa jo riisua ja pukea itse helppoja vaatteita.

# data[].attributes.body
2.
Potalla istumista voi harjoitella, mutta vielä ei tarvitse odottaa kuivaksi oppimista.

Osa lapsista nukkuu kahdet päiväunet, useimmilla toiset unet jäävät pois ennen toista syntymäpäivää.

Lapsi alkaa harjoitella itse syömistä, kupista juomista ja vaatteiden riisumista.

Ikä on sopiva tutista ja tuttipullosta luopumiseen.

# data[].attributes.body
0 – 1 –vuotiaat
2.
Perusturvallisuuden saavuttaminen
Vaihtamalla vaipat
Pukemalla lapsi lämpimästi
Vauvat ovat erilaisia jo syntyessään ja jokainen vauva ilmaisee tarpeensa omalla tavallaan.
Taputtelemalla vartaloa
kätkee kasvot käsien taakse ja avaa sanoen: kukkuu ja hymyilee

# data[].attributes.body
fyysinen kasvu ja motorinen kehitys.

Välillä kiukku saa vallan, tunteet ailahtelevat.

Sopivan kokoisten oikeiden töiden tekeminen loppuun asti tuntuu mukavalta.

Itsekritiikin herääminen voi aiheuttaa epäonnistumisen pelkoa.

Mielikuvitus on voimakas. Lapsi oivaltaa aiempaa paremmin, mikä on oikeasti totta ja mikä kuvittelua.

# data[].attributes.body
fyysinen kasvu ja motorinen kehitys.

Uhmaikä näkyy vielä, mutta alkaa jo tasaantua.

Lapsi haluaa tehdä asioita itse, saada kiitosta ja myönteistä huomiota onnistumisista.

Lapsi voi olla herkkä ja pahoittaa mielensä helposti.

Lapsi haluaa leikkikavereita, vaikka leikit eivät sujukaan aina ilman nahisteluja.

Vanhemmista erossa oleminen, lelujen jakaminen ja oman vuoron odottaminen helpottuu lähellä 4:ää ikävuotta.

Lapsi nauttii erityisesti kuvittelu- ja roolileikeistä.

# data[].attributes.body
fyysinen kasvu ja motorinen kehitys.

Lapsi leikkii jo joitain aikoja itsekseen, mutta haluaa välillä käydä tankkaamassa turvaa vanhemman tai hoitajan sylissä.

# data[].attributes.body
0 – 1 –vuotiaat
fyysinen kasvu ja motorinen kehitys.

Tarvitsee kehittyäkseen vuorovaikutussuhteen toiseen ihmiseen.

On tärkeää, että lapselle kehittyy vauvavaiheessa ja varhaisvuosina hyvä perusturvallisuus.

Pysyvä ja läheinen suhde äitiin, isään tai molempiin on ensiarvoista. Vauvalla on valmiuksia ja tarve vuorovaikutukseen syntymästä alkaen.

Vauvat ovat synnynnäisesti erilaisia temperamentiltaan.