# data[].attributes.headline
המאה ה19 משה הס הוגה דעות סוציאליסט ציוני 

# data[].attributes.subject
המאה ה19 משה הס הוגה דעות סוציאליסט ציוני 

# data[].attributes.body
על דמותו
https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%9E%D7%A9%D7%94_%D7
%94%D7%A1
בספרו של אליעזר שביד תולדות הפיילסופיה היהודית בזמן החדש , על משבר ההומניזים כרך א כותב על משה הס והסוציאלזים הדתי

תרומת הס התבטאה , אפוא , בהוספת הנופך הלאומי החברתי המודרני לחיבת ציון הדתית ....  הס בראשית דרכו ינק  מן המורשת הזאת והצטרף   אל חוג ממשיכיה בפריס וגילה שחלה אצל כמה מהם תפנית ביחסם ליהודים וליהדות : הם מצאו בתורת משה ובנביאים את מקור ההשראה לדרכם הסוציאליסטית . התפתחות זו אישרה את תגליתו החדשה שלגאולה הלאומית החברתית של העם היהודי בארצו

אולם התפתחות הדמוקרטיה המודרנית בתנועות הלאומיות יצרה לדעתו את התשתית הארצית החסרה לתורת משה שהקדימה את שעתה . ועכשיו יוכל החזון להתגשם לא כחוקה הטרונומית שניתנה על ידי אלוהות טרנסצנדנטית, אלא כחוקה אוטונומית של חברה דמוקרטית שהפנימה את הציווי האלוהי המוסרי לתוך מערכות יחסיה ומבנה מוסדותיה.

תוספת מודרנית לדברי הס ניתן לראות אצל :
פרופ רון מרגולין המאה ה21 חוקר במכון הרטמן

הסוציאליזם החליף את הקהילה היהודית

"העניין של היהודים הללו בסוציאליזם התחיל כשהם עצמם נמצאו במצוקה כלכלית קשה", אומר הפרופסור רון מרגולין ממכון הרטמן לחקר היהדות, "בניגוד לפועלים הלא-יהודים, היהודים באו מתרבות של רגישות וערבות הדדית. בעיירות היהודיות היו מערכות חברתיות מפותחות ביותר: בתי תמחוי, בתי יתומים, קופות צדקה, בתי חולים, משלוח מנות. הסוציאליזם היה דרך לחזור לתרבות הזאת".

גם לנוצרים היו מוסדות צדקה. למה דווקא היהודים נעשו סוציאליסטים?

"ראשית, המוסדות היהודיים היו מפותחים בהרבה. שנית, אצל הנוצרים ברוסיה, הצדקה נעשתה בידי נזירים שחיו מחוץ לחברה והקדישו את עצמם לכך. אצל היהודים כל החברה הייתה מעורבת בצדקה, כמו בסוציאליזם".

מהיכן נוצרה אצל היהודים מסורת כזאת?

"היהודים היו נרדפים ונאלצו להתלכד ולעזור אלה לאלה כדי לשרוד. בנוסף, לצדקה יש שורשים עמוקים בדת היהודית. מצוות תנ"כיות כמו לקט, שחכה ופאה (החובה להשאיר עודפי תנובה חקלאית לעניים, ת.ג) הן מדיניות רווחה. גם מסורת הצדקה הנוצרית והמוסלמית באה מהתנ"ך ומהיהדות. גם הקיסרים הרומאים חילקו אוכל לעניים, אבל הם עשו זאת כשהתחשק להם כדי להפגין את כוחם הפוליטי. ביהדות הצדקה היא חובה.

"יהודים נמשכו לסוציאליזם גם מרצון להתחבר לכוחות המתקדמים והמהפכניים בחברה. המשטר הרוסי חסם אותם והגביל את התעסוקה, הלימודים והמגורים שלהם. הימין השמרני היה אנטישמי עוד יותר מהמשטר. השמאל היה אנטי-דתי אבל כיבד את היהודים כפרטים. יהודים האמינו שמהפכה תחסל את האפליה נגדם".

כתוב בתגובות בחלון האם  :
א. את שמך או שם קבוצתך
ב. כתוב מה אתה חושב על דבריו
ג. האם לדעתך הוא נוקט גישה פרוגרסיבית או /שמרנית ביחסו לשאלת מהי היהדות
ד. מה דעתכם על היהדות האם היא נוטה לקפיטליזם או לסוציאליזים

קפוץ למאה ה20 לשמוע את מילטון פרידמן בסן פרנסיסקו ארצות הברית ודעותיו על היהדות בשאלת הקפיטליזם והסוציאליזם

# data[].attributes.headline
המאה ה20  מילטון פרידמן חתן פרס נובל לכלכלה 

# data[].attributes.subject
המאה ה20  מילטון פרידמן חתן פרס נובל לכלכלה 

# data[].attributes.body
על הדמות -https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%98%D7%95%D7%9F_%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F
האם ליהדות יש ערכים קפיטליסטים או סוציאליסטים

"מעטים האנשים אשר הפיקו תועלת רבה כל כך מהיזמה החופשית ומהקפיטליזם התחרותי כמו היהודים: ומעטים האנשים אשר התנגדו בצורה כה עקבית לקפיטליזם ופעלו כה רבות כדי לערער את יסודותיו האידיאולוגיים כמו היהודים." (קפיטליזם וחירות – מילטון פרידמן)
הסתכלו בסרטון הבא בראיון שהיה למילטון פרדימן על השאלה מה יחסה של היהדות לקפיטליזים
https://youtu.be/f6jOyHTKWEg

כתוב בתגובות בלוח האם  :
א. את שמך או שם קבוצתך
ב. כתוב מה אתה חושב על דבריו
ג. האם לדעתך הוא נוקט גישה פרוגרסיבית או /שמרנית ביחסו לשאלת היהדות מה היא
ד. מה דעתכם כקבוצה על דעתו ?

קפוץ לקלן גרמניה למאה ה18 ופגוש את משה הס ודעתו על הרוח הנושבת בדת היהודית

# data[].attributes.headline
המאה ה1-2 הלל הזקן ובית מדרשו 

# data[].attributes.subject
המאה ה1-2 הלל הזקן ובית מדרשו 

# data[].attributes.body
דמותו - https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%94%D7%9C%D7%9C_%D7%94%D7%96%D7%A7%D7%9F
הִלֵּל הַזָּקֵן  היה נשיא הסנהדרין האחרון בתקופת הזוגות. שמאי הזקן, שהיה אב בית הדין באותה התקופה, היה בר-הפלוגתא(המבקר והחולק) הקבוע שלו,

עמד בראש בית מדרש חשוב, הקרוי על שמו בית הלל, ותלמידיו ויוצאי בית מדרשו היו נדבך משמעותי בהמשך תקופת התנאים.

כשהגיעו לסוגיית הגיור של אנשים שאינם יהודים נקט הלל בגישה ייחודית לו ועל כך מסופר במשנה:
תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל"א, עמוד א',

מעשה בגוי אחד אמר לו: גיירני (אני רוצה להתגייר)
על מנת שתלמדני כל התורה כולה כשאני עומד על רגל אחת( במהירות ובקצרה )
בא לפני הלל( הזקן)
גייריה [=גייר אותו].
אמר ליה: דעלך סני, לחברך לא תעביד, [אמר לו: מה ששנוא עליך, לא תעשה לחברך,
והשאר-  לך ולמד.

בתקופה זו עולה שוב הדיון בחוק הגיור במדינת ישראל ועליו ישנו ויכוח גדול
הסתכלו בסרטון הבא https://youtu.be/gnmSE-UHOqk
וכתבו האם דעה זה מתכתבת עם דעתו של הלל ?

כתוב בתגובות לחלון זה :
א. את שמך או שם קבוצתך
ב. כתוב מה אתה חושב על דבריו
ג. האם לדעתך הוא נוקט גישה פרוגרסיבית או /שמרנית ביחסו לשאלת הגיור ומה דעתך על דעתו ?

קפצו למאה ה-1 לבית מדרשו של שמאי בירושלים (ממש מעבר לפינה ) וראו מה דעתו על גיורו של הלל .

# data[].attributes.attachment_caption
קבר המיוחס לשמאי הזקן ואשתו בחורבת שמע

# data[].attributes.headline
שמאי הזקן ובית מדרשו המאה ה1

# data[].attributes.subject
שמאי הזקן ובית מדרשו המאה ה1

# data[].attributes.body
האם יש להקשות או להקל על גיור גרים ( אנשים שאינם יהודים ורוצים להתקרב ליהדות )?

שמאי הזקן  היה אב בית הדין האחרון ב תקופת הזוגות ואחד מבני הזוג הלל ושמאי. ידוע בתור בר פלוגתא של הלל הזקן, וכנגד ה אסכולה של הלל ייסד את האסכולה שלו, אסכולת בית שמאי, אשר שלטה תקופה מסוימת ב סנהדרין, אך לא האריכה ימים אחרי המרד הגדול.

יחסו לגרים מופיע במסכת שבת בתלמוד הבבלי  דף לא
מעשה בנכרי אחד שבא לפני שמאי, אמר לו: גיירני ( בתנאי)על מנת שתלמדני כל התורה כולה כשאני עומד על רגל אחת ( במהירות )
דחפו ( שמאי) באמת הבניין שבידו( סילק אותו מבית מדרשו ).

לאחרונה ישנו וויכוח ער לגבי חוקי הגיור של מדינת ישראל צפו בסרטון הנ"ל וחשבו האם הוא לדעתכם יש קשר בין דעת בית שמאי לדעה המופיעה בסרטון ?
סרטון זה הינו סרטון של ארגון חותם המתנגד לכל רפורמה ושינוי בחוק הגיור הקיום ( הצפייה בסרטון לא נועדה לתמוך בדעותיו אלא רק לשם הבנת צדדי המחלוקת )
https://youtu.be/ytSBy6UD-JU
כתוב בתגובות לחלון זה :
א. את שמך או שם קבוצתך
ב. כתוב מה אתה חושב על דבריו
ג. האם לדעתך הוא נוקט גישה פרוגרסיבית או /שמרנית ביחסו לשאלת הגיור
ומה דעתך על חוק זה ?

קפוץ לבית המדרש ממול במאה ה1 לבית הלל וראה מה דעתו על הגיור ומה דעתם של מנהיגים אחרים בימנו

# data[].attributes.attachment_caption
"מכריזים בזאת על הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל" מתוך הכרזת העצמאות 

# data[].attributes.headline
המאה ה21  אליוט אברמס  נשיא קרן תקווה 

# data[].attributes.subject
המאה ה21  אליוט אברמס  נשיא קרן תקווה 

# data[].attributes.body
יהדות ודמוקרטיה
על הדמות - https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%90%D7%9C%D7%99%D7%95%D7%98_%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%9E%D7%A1
אליוט נשיא קרן תקווה שתפקידה :
מוסד פילנתרופי ומכון חשיבה אמריקני, ששם לו למטרה לטפח מצוינות אינטלקטואלית ואזרחית בעם ישראל ובמדינת ישראל. הקרן עושה זאת באמצעות מפעלים חינוכיים ואינטלקטואליים, בהם באים לידי ביטוי מיטב ההוגים והתורות המדיניות, המוסריות, הכלכליות שהתפתחו במהלך ההיסטוריה.

תפיסת העולם של הקרן: בהכרתה הפוליטית הקרן היא ציונית; מבחינה אזרחית ודתית היא דוגלת בחירות הפרט. הקרן מעודדת דיון וויכוח ערים ופתוחים בין חלקי החברה הישראלית, בין ישראל לתפוצות, ובין ההגות היהודית לעולמית.

אליוט בעצמו טוען כי דווקא יש לחזק את הערכים היהודיים והלאומיים
התביעה הבסיסית ביותר של ישראל – שיבינו אותה ושיכירו בה כמדינה יהודית – היא כשלעצמה נעדרת בסיס חוקי. מדינות המחזקת לאומיות הן מחוץ לתחום בימים אלה.
האמריקנים חושבים אחרת, וזו הסיבה שישראל זוכה כאן לפופולריות גדולה יותר. להאמין בארצך, להגן עליה באמצעות הצבא – אלה נחשבים כאן כפטריוטיות, לא כפרימיטיביות.
כביקרות על סולם הערכים היהודי שנעזב לטובת ערכים דמוקרטים אוניברסליים:
על היהדות בעיני תנועות יהודיות באמריקה :
"כיום, הוא הופך בהדרגה לדָתָם של כל היהודים האמריקנים הלא-אורתודוקסים. "תיקון עולם", באמצעות פעולה למען "צדק חברתי", הוא בעיני יהודים אמריקנים רבים דבר חשוב יותר מקיום מצוות ומנהגים יהודיים ומתמיכה בישראל"
"יהדות שמבוססת על זכר השואה כמעט נעלמה. יהדות שמבוססת על יידישקייט כמעט נעלמה. יהדות תרבותית פשוט לא מספיקה, וחייבים קשר כלשהו לדת היהודית. וישנה כמובן שאלת תפקידה של מדינת ישראל בעניין הזה. ישראל חייבת להבין שהיא המרכז של העם היהודי – ככה זה עומד להיות ורק להתחזק עוד. זו שאלה חדשה, והגיע היום שישראל צריכה להעניק תמיכה ליהדות ארה"ב, לא כי היא ענייה אלא כי היא לא מצליחה לקיים יהדות בעצמה כמו שצריך"

כתוב בתגובות לחלון זה :
א. את שמך או שם קבוצתך
ב. כתוב מה אתה חושב על דבריו
ג. האם לדעתך הוא נוקט גישה פרוגרסיבית או /שמרנית ביחסו לשאלת איזה זהות נכון כיום לחזק בחברה הישראלית ?שמרנית /דמוקרטית

קפוץ למאה ה21 לדיוויד מאיירס בלוס אנג'לס מנכל הקרן לישראל חדשה ודעתו על הוויכוח הדמוקרטי יהודי

# data[].attributes.attachment_caption
"תקיים שויון זכויו​ת חברתי ומדיני גמור לכל אזרחיה בלי הבדל דתגזע ומין; תבטיח חופש דת, מצפון, לשון, חינוך ותרבות (מתוך מגילת העצמאות) 

# data[].attributes.headline
המאה ה21 דיוויד מאיירס נשיא הקרן החדשה לישראל 

# data[].attributes.subject
המאה ה21 דיוויד מאיירס נשיא הקרן החדשה לישראל 

# data[].attributes.body
יהדות מול דמוקרטיה
על הדמות - https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%93%D7%99%D7%99%D7%95%D7%95%D7%99%D7%93_%D7%9E%D7%90%D7%99%D7%99%D7%A8%D7%A1

ראש החוג להיסטוריה יהודית באוניברסיטת UCLA בקליפורניה ופרופ' פעיל באוניברסיטה. נשיא הקרן החדשה לישראל
אמר: “לכל מי שאכפת מעתיד ישראל כדמוקרטיה, אין בית טוב יותר מהקרן החדשה לישראל. בתקופה בה מתנהלת מערכה לפגיעה ביסודות הדמוקרטיים של ישראל, הקרן החדשה לישראל מובילה את התנועה למען שוויון וצדק חברתי ולעתיד טוב יותר. אנשי הקרן- בישראל, בארצות הברית ומסביב לעולם הם הגיבורים שלי, יחד עם כל הארגונים בהם אנחנו גאים לתמוך
הקרן מאמינה בחלוקת משאבים הוגנת ובמתן הזדמנות שווה לכל הישראלים והישראליות. הקרן החדשה לישראל מביטה קדימה, בונה כוח ויוצרת מציאות צודקת, שוויונית ודמוקרטית יותר.
על עצמו אמר :
"הבנתי שאני יהודי עם קשרים עמוקים עם ישראל, אבל אני לא יכול לשתוק ולקבל את הטענה שאי אפשר להשמיע ביקורת בפומבי. ביקורת על ישראל לא מוציאה אותך מהקהילה היהודית".
"המונח ציונות נחטף על ידי הימין הקיצוני. אני מזדהה עם הערכים של מגילת העצמאות, עם זכות השיבה ואידאלים של חופש, שלום וצדק. אני מאוד מחובר לישראל, אוהב את השפה העברית ומדבר בה, וזה חלק מהנשמה שלי".

דיוויד מתאר את הערכים שעל מדינת ישראל לחזק ולשפר כחלק מחיזוק הערכים הדמוקרטים בה .

כתוב בתגובות לחלון זה :
א. את שמך או שם קבוצתך
ב. כתוב מה אתה חושב על דבריו
ג. האם לדעתך הוא נוקט גישה פרוגרסיבית או /שמרנית ביחסו לשאלת איזה זהות נכון כיום לחזק בחברה הישראלית ?שמרנית /דמוקרטית

קפוץ למאה ה21 לווישנטון  ופגוש את אליוט אברמס מנכ"ל קרן תקווה ודעתו על הויכוח הדמוקרטי יהודי

# data[].attributes.headline
המאה ה18 רבי ישראל בן אליעזר (הבעל שם טוב )

# data[].attributes.subject
המאה ה18 רבי ישראל בן אליעזר (הבעל שם טוב )

# data[].attributes.body
על דמותו
https://daat.ac.il/encyclopedia/value.asp?id1=19
סרטון קצר על המהפכה של התנועה החסידית והבעל שם טוב
https://youtu.be/XG81ueGb5-4
רבי ישראל בן אליעזר (הבעל שם טוב ) אבי תנועת החסידות שיצרה דרכי פעולה וקשר חדשים בין אדם לאלוקיו ,תנועה זו היתה חשופה מאוד לביקרות מצד תנועת התנגדות בהובלת הגאון מוילנא .סקרנות רבה עברה בעולם היהודי כלפי הבעל שם טוב ולא אחת ביקרו אותו יהודים רבים אחד מהם היה רב גדול שהתנגד לדעותיו אך הסתקרן מהאיש שמו היה רבי דב בער המגיד ממזרטיש ולאחר ביקור זה הפך למפיץ תורתו
להלן פרטי הביקור :
רבי דוב בּעֶר, מי שנודע לימים כמגיד ממֶזְרִיטְשׁ, שמע כי אנשים רבים נוסעים אל הבעל שם טוב כדי שיעזור להם בכוח תפילתו. המגיד בעצמו היה חכם גדול ובקי בתלמוד ובהלכה, החליט לנסוע אל הבעש"ט כדי להתרשם ממנו פנים אל פנים ולנסותו..כשהגיע לבסוף אל הבעש"ט, סבור היה המגיד שישמע ממנו דברי תורה, אבל הבעש"ט רק סיפר איזה מעשה שקרה לו, ביום השני נכנס שוב המגיד רבי דוב בער אל הבעש"ט. המגיד לא הבין כי חכמה נפלאה ודברים נסתרים מרמז לו הבעל שם טוב במעשיות. בשל כך חזר אל האכסניה ואמר למשרת שלו: "הייתי רוצה לשוב לביתי ומיד, אולם השמש כבר שקעה וחשוך בחוץ. אם כך נלון עד שיזרח הירח ויאיר את הדרך, ואז נצא לדרכנו."בחצות הלילה, בעת שהכין המגיד את עצמו לנסיעה, שלח הבעש"ט את משרתו שיקרא למגיד אליו.כשנכנס אל החדר שאל אותו הבעש"ט: "יודע אתה ללמוד?"

– "כן," השיב הרב המגיד.

– "אכן שמעתי שאתה יכול ללמוד. האם יש לך ידיעה בחכמת הקבלה?"

– "כן."הראה לו הבעש"ט פרק אחד מספר הקבלה "עץ חיים", והמגיד ביקש מעט זמן להתיישב ולעיין בו. אחרי זמן מה אמר לבעש"ט את הפשט, וביאר את דברי הספר. אמר לו הבעש"ט: "אינך יודע כלום!"

חזר המגיד ועיין שוב במאמר, ואמר: "ההסבר שנתתי קודם לכן נכון הוא. ואם כבוד הרב יודע פירוש אחר, יאמר נא לי, ואראה מי כיוון לאמת."

"עמוד על רגליך," אמר הבעש"ט. כשקם ר' דוב בער על רגליו, התחיל הבעש"ט לומר את הפרק מתחילתו. מיד התמלא הבית כולו אור גדול, ואש הייתה מלהטת סביבם. באותו הפרק היו כמה שמות של מלאכים, ובכל פעם שאמר הבעש"ט אחד מן השמות יכלו שניהם לראות את המלאכים בעיניהם ממש.

כשסיים את קריאתו, פנה הבעש"ט אל המגיד ואמר לו: "הפירוש שלך נכון היה, אולם הלימוד שלך היה חסר נשמה."

מיד שלח המגיד את משרתו הביתה, והוא נשאר אצל הבעש"ט ולמד ממנו עוד חכמות גדולות ועמוקות.
כתוב בתגובות לחלון זה :
א. את שמך או שם קבוצתך
ב. כתוב מה אתה חושב על דבריו
ג. האם לדעתך הוא נוקט גישה פרוגרסיבית או /שמרנית ביחסו לשאלה

המשך למאה ה18 לווילנה ליטא  ופגוש את הגאון מוילנא ואת דעתו על תנועת החסידות

# data[].attributes.headline
רבי אליהו בן שלמה זלמן (הגר"א) הגאון מלוינא מאה ה18

# data[].attributes.subject
רבי אליהו בן שלמה זלמן (הגר"א) הגאון מלוינא מאה ה18

# data[].attributes.body
על הדמות https://daat.ac.il/encyclopedia/value.asp?id1=1857
בתקופת התחילה להתבסס תנועה יהודית חדשה הנקראת תנועת החסידות
תנועה זו ערערה על תפיסות יסוד של העולם היהודי כמו למשל הכין נמצא האלוקים, זמני התפילות , לימוד התורה לעומת הדבקות האל ועוד רבים הגאון מוילנא התנגד לתנועה זו וכתב בתשובתו :
כתב החרם על החיסדות
אחינו בית ישראל, הלא ידעתם חדשים מקרוב באו לא שערום אבותינו, שתחברו כת חשודים [...] ועושים אגודות לעצמם ודתיהם שונות מכל עם בני ישראל בנוסחי התפילות [...] וגם שואגים בתפילת שמונה-עשרה תיבות לע"ז מגונות ובשיגעון יתנהגו, ואומרים שמחשבותם משוטטות בכל עולמות [...] ומבטלים תלמוד תורה כל עיקר, ושגור בפיהם תמיד למעט בלימודים ושלא להצטער מאוד על עברות שבאו לידם [ ...] כל ראשי עם ישראל יעטו מעיל קנאה, קנאת ה' צבאות [...] וכבר עקרנו מחשבת הרעה ממקומנו, וכשם שעקרנו מן המקום הזה כן יעקרו מכל המקומות...

הסתכל הסרטון הבא על מנת להעמיק את הידע
https://youtu.be/hLmYr6OQr28

כתוב בתגובות לחלון זה :
א. את שמך או שם קבוצתך
ב. כתוב מה אתה חושב על דבריו
ג. האם לדעתך הוא נוקט גישה פרוגרסיבית או /שמרנית ביחסו לשאלה

קפוץ למאה ה18 מז'יבוז' אוקרינה למפגש מיוחד בין רבי ישראל בן אליעזר (הבעל שם טוב ) למתנגד לו ( שהפך לתלמידו לבסוף ) רבי דב בער ( המגיד ממזרטיש)

# data[].attributes.headline
המאה ה20 הרב אברהם יצחק הכהן קוק(הרא"יה)

# data[].attributes.subject
המאה ה20 הרב אברהם יצחק הכהן קוק(הרא"יה)

# data[].attributes.body
על דמותו
https://bneiakiva.org.il/harav-kuk/
הרב קוק שעלה לארץ בשנת 1904 להיות רבה של יפו נשאל על ידי תלמדיו האם נכון יהיה להפריד את האומה שהדתיים יחיו לחוד והחילונים יהיו לחוד
ולהן תשובתו :
אורות · אורות התחיה · פרק כ

מחלוקת הדעות ע"ד הדרכת הכלל, אם בזמן הזה, שרבו פריצים נושאי דגל ההפקרות ביד רמה, ראוי להפריד את האומה?

שהכשרים נושאי דגל שם ד' לא יהי להם שום יחש עם "פורקי העול הפושעים" או שמא כח השלום הכללי מכריע את הכל,

- כל עקרה של פלוגתא(מחלוקת ) זו באה מפני השפלות הכללית, ......

המשל :

אלה הכתות יחדו הנן בזה במדרגת שתים נשים זונות שבאו אל שלמה: הדבור "הביאו חרב" נסיון הוא מחכמת אלהים שבמלכות ישראל: אותה הראויה להדחות, היא הטוענת: "גזורו", ובהתמרמרה מבלטת היא את אמתת הטינא שבלב שהיא חשה בעצמה, שכל ענינה הוא רק "גם לי גם לך לא יהיה, - גזורו!",

והאם הרחמניה, אם האמת, אומרת : "תנו לה את הילוד החי, והמת אל תמיתוהו", ורוח הקודש צווחת : "תנו לה את הילוד החי, היא אמו!".

אין קץ לרעות הגשמיות והרוחניות של התפרדות האומה לחלקים, אע"פ שפרוד גמור כהעולה על לב המנתחים באכזריות אי אפשר הוא והיה לא יהיה. זאת היא ממש מחשבה של עבודה זרה כללית, שהננו בטוחים עליה שלא תתקים...

כתוב בתגובות לחלון זה :
א. את שמך או שם קבוצתך
ב. כתוב מה אתה חושב על דבריו
ג. האם לדעתך הוא נוקט גישה פרוגרסיבית או /שמרנית ביחסו לשאלה

קפוץ לברטיסלבה ( סלובקיה ) בשנת המאה 18-19 ופגוש את הרב חיים סופר ואת תשובותו מה לעשות עם יהודים שאינם שומרי מצוות בקהילה

# data[].attributes.headline
המאה ה18-19 רבי משה סופר(החת"ם)

# data[].attributes.subject
המאה ה18-19 רבי משה סופר(החת"ם)

# data[].attributes.body
על הדמות :
https://daat.ac.il/encyclopedia/value.asp?id1=1529
משימה :
החת"ם סופר חי במאה ה18-19 בגרמניה.
בתקופה זו פרחה באירופה תנועה ההשכלה אשר טענה כי רק השכל והמדע הם אלה שצריכים להנהיג את האדם.
התוצאה הישירה של תנועה ההשכלה היתה אנשים שלא האמינו עוד באלוהים – חילונים
על כן לא ראו לנכון ללכת במצוותיו.
היהדות נתקלה בתופעה חדשה זו –יהודים – חילונים. אנשים אשר רואים עצמם שייכים לקהילה היהודית אך אינם מקיימים מצוות.
כשנשאל מה לעשות עם יהודים שאינם שומרי מצוות בקהילה ענה את התשובה הבאה :
"נדרשתי לאשר שאלוני אלופי יהודה, נגידי אצילי בני ישראל דקהילת הקודש וורדין

שאלות אלו (כינויים של כבוד לאנשי קהילת וורדין – העיר ממנה שלחו לו את השאלה): להודיע עונש מחלל שבת...(השאלה ששאלו אותו היא כיצד מענישים אדם שמחלל שבת)

האם ?

.... לכופו [להכריחו] לקיים דת ישראל (צריך לנסות ולהכריח אותו לקיים את המצוות – הכרחה בשכנוע או וגם בכוח),

ואם לא ישמעו ואי אפשר לכופו (ואם הוא לא מקשיב ולא מצליחים להכריחו לשמור שבת),

הרי הוא מובדל מקהל ישראל ונידון כיוצא מהדת,

ואיננו לא נוכרי [נוצרי] ולא תוגר [מוסלמי], ועל כן אסור לשום ישראל לאכול בביתו...

ואין לקבל ממנו עדות, ואין מוסרין לו שבועה.

עיקרו של דבר כאילו נמחה שמו מישראל עד שישוב אל ה' וירחמהו. (אם לא מצליחים לשכנע או להכריח אותו צריך לנדות אותו ולהתייחס אליו כאילו הוא אינו יהודי יותר ולא לקבל ממנו עדות ולא למסור לו שבוע ולא לאכול בביתו ולא להתייחס אליו כאל נוצרי או מוסלמי אלא כאל חסר דת)

כתוב בתגובות בחלון האם :
א. את שמך או שם קבוצתך
ב. כתוב מה אתה חושב על דבריו
ג. האם לדעתך הוא נוקט גישה פרוגרסיבית או /שמרנית ביחסו לשאלה

קפוץ לתל אביב במאה ה20 וקרא את מחשבותיו של הרב קוק על יהודים שאינם שומרי מצוות .