# data[].attributes.headline
Валенти́н Пе

# data[].attributes.body
Валенти́н Петро́вич Глушко́ (2 вересня 1908, Одеса — 10 січня 1989, Москва) — видатний український радянський інженер, учений у галузі ракетно-космічної техніки, основоположник радянського рідинного ракетного двигунобудування, академік АН УРСР (1958) та АН СРСР (1958; член-кореспондент з 1953 року). Член ЦК КПРС у 1976—1989 роках. Депутат Верховної Ради СРСР 7—11-го скликань. Лауреат Ленінської премії, двічі лауреат Державної премії СРСР, двічі Герой Соціалістичної Праці (20.04.1956, 17.06.1961).

# data[].attributes.headline
"Академік В.М.Глушков - піонер кібернетики»"

# data[].attributes.subject
"Академік В.М.Глушков - піонер кібернетики»"

# data[].attributes.body
Віктор Михайлович Глушков народився 24 серпня 1923 р.у Ростові-на-Дону в родині гірничого інженера. У 1929 році сім'я переїжджає в м. Шахти.

У червні 1941 р. Віктор Глушков із золотою медаллю закінчив середню школу №1 м.Шахти. Збирався вступати на фізичний факультет Московського університету. Але 22 червня почалася війна. Він відразу подав заяву в артучилище.та через дуже поганий зір його не взяли.

Після визволення м. Шахти, Глушков брав участь у відновленні вугільних шахт Донбасу: працював спочатку чорноробом у вибої, потім інспектором з якості і техніки безпеки.

Уже восени 1943 р. Новочеркаський індустріальний інститут оголосив набір, і Глушков став студентом його теплотехнічного факультету. У 1947 р. він вступає ще и на 5-й курс фізико-математичного факультету Ростовського університету, здавши академрізницю за 4 роки - майже півсотні іспитів, а у наступному році одержує дипломи про вищу технічну і вищу математичну освіту.

Неоціненний внесок зробив В М. Глушков у зміцнення обороноздатності Радянського Союзу. Він був науковим керівником робіт із впровадження автоматизованих систем управління в міністерствах оборонного комплексу.

Ще більш примітна теоретична діяльність В .М. Глушков а в галузі кібернетики. Він буквально зробив переворот як в галузі конструювання обчислювальної техніки, так і в галузі створення програм. Досить сказати, що знаменита Британська енциклопедія, що на той час була вже спільним британо-американським виданням, замовила статтю "Кібернетика" саме В.М. Глушкову.

# data[].attributes.body
Історія одного експоната
ЕОМ “ПРОМІНЬ”
У ДПМ при НТУУ “КПІ” збирається велика кількість унікальних експонатів – зразків техніки, які представляють майже всі технічні галузі. Вік багатьох з них – не один десяток років.

Усі ці експонати колись працювали за призначенням, кожний має свою історію і являє собою мить історії техніки. Наша газета починає знайомити читачів з найцікавішими експонатами. Оскільки зараз стрімко розвиваються інформаційні технології й техніка, перша розповідь – про ЕОМ.

Як відомо, перші ЕОМ з’явилися в США (1945 р.), потім у Великобританії. Перша ЕОМ в Україні, СРСР, континентальній Європі була створена в Києві (1951 р.), в Інституті електротехніки АН УРСР під керівництвом академіка С.О.Лебедєва, пам’ятник якому встановлено біля ДПМ.

Перші ЕОМ застосовувались для розрахунків у галузі військової техніки (балістичні дослідження). Перша вітчизняна “Малая электронная счетная машина» (МЭСМ) конструкції Лебедєва в 1952 р. була практично єдиною в державі, на якій вирішувались найважливіші науково-практичні задачі в галузі термоядерних процесів (Я.Б.Зельдович), космічних польотів і ракетної техніки (М.В.Келдиш, А.О.Дородніцин, О.А.Ляпунов), систем дальніх надпотужних ліній електропередач (С.О.Лебедєв), теорії ймовірностей (Б.В.Гнеденко) та багато іншого. Подальший розвиток обчислювальної техніки в нашій країні пов’язаний з академіком В.М.Глушковим, засновником інформатики на Україні.
Баталов Тимофій

# data[].attributes.body
Віктор Михайлович Глушков народився 24 серпня 1923 р.у Ростові-на-Дону в родині гірничого інженера. У 1929 році сім'я переїжджає в м. Шахти.

У червні 1941 р. Віктор Глушков із золотою медаллю закінчив середню школу №1 м.Шахти. Збирався вступати на фізичний факультет Московського університету. Але 22 червня почалася війна. Він відразу подав заяву в артучилище.та через дуже поганий зір його не взяли.

Після визволення м. Шахти, Глушков брав участь у відновленні вугільних шахт Донбасу: працював спочатку чорноробом у вибої, потім інспектором з якості і техніки безпеки.

Уже восени 1943 р. Новочеркаський індустріальний інститут оголосив набір, і Глушков став студентом його теплотехнічного факультету. У 1947 р. він вступає ще и на 5-й курс фізико-математичного факультету Ростовського університету, здавши академрізницю за 4 роки - майже півсотні іспитів, а у наступному році одержує дипломи про вищу технічну і вищу математичну освіту.

У жовтні 1951 р. він захищає кандидатську дисертацію на тему: "Теорія локально-нільпотентних груп, без крутіння, з умовою обриву деяких ланцюгів підгрупи", а в грудні 1955 року після закінчення однорічної докторантури при Московському університеті - докторську дисертацію " Топологічні локально-нільпотентні групи".

У серпні 1956 р. В .М. Глушков був призначений завідувачем лабораторії обчислювальної техніки Інституту математики АН УРСР. Саме в цій лабораторії під керівництвом академіка С.А. Лебедєва всього п'ять років перед тим була створена перша в континентальній Європі електронно-обчислювальна машина МЕОМ.

У грудні 1957 року лабораторія була перетворена в Обчислювальний центр АН УРСР із правами науково-дослідного інституту. У 1962 році Обчислювальний центр був перетворений в Інститут кібернетики АН УРСР, директором якого до кінця життя залишався В.М. Глушков. У цьому інституті під керівництвом Віктора Михайловича було створено десятки типів ЕОМ, багато з яких не тільки відповідали світовим стандартам, але і відкрили зовсім нові напрямки в розвитку обчислювальної техніки. Так,наприклад, машини серії МІР (машина інженерних розрахунків) стали праобразом персональних комп'ютерів. Ще більше було спроектовано різних керуючих систем і комплексів. Інститут став флагманом у розробці і в провадженні автоматизованих систем управління (АСУ).

Неоціненний внесок зробив В М. Глушков у зміцнення обороноздатності Радянського Союзу. Він був науковим керівником робіт із впровадження автоматизованих систем управління в міністерствах оборонного комплексу.

Ще більш примітна теоретична діяльність В .М. Глушков а в галузі кібернетики. Він буквально зробив переворот як в галузі конструювання обчислювальної техніки, так і в галузі створення програм. Досить сказати, що знаменита Британська енциклопедія, що на той час була вже спільним британо-американським виданням, замовила статтю "Кібернетика" саме В.М. Глушкову.

У 1996 р. міжнародне комп'ютерне товариство посмертно присудило Вікторові Михайловичу Глушкову медаль "Піонер комп'ютерної техніки" за створення Інституту кібернетики, створення теорії цифрових автоматів і роботи в галузі макроконвеєрних архітектур обчислювальних систем. Ця медаль присуджується вченим за виняткові заслуги і значний внесок у розробку комп’ютерної техніки, що витримали іспит часом і просунули комп'ютерну науку в перед.

У Радянському Союзі діяльність академіка В.М. Глушкова була в відзначена Ленінською премією, Державною премією СРСР, Державною премією УРСР, кількома науковими преміями, він був удостоєний звання Героя Соціалістичної праці, нагороджений орденами.
Баталов Тимофій

# data[].attributes.headline
ЕОМ "Київ" та ""Дніпро

# data[].attributes.subject
ЕОМ "Київ" та ""Дніпро

# data[].attributes.body
Вілінський Олександр

# data[].attributes.attachment_link.title
Розробка ЕОМ

# data[].attributes.headline
На ЕОМ «Київ

# data[].attributes.body
На ЕОМ «Київ» було реалізовано емуляцію комп'ютера «Дніпро». Унікальне технічне рішення дозволило розробляти програмне забезпечення одночасно з розробкою самого комп'ютера. Пристрої введення/виведення даних, які були винайдені для ЕОМ «Київ» були вдосконалені для комп'ютера «Дніпро».

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия

# data[].attributes.headline
Досягнення засновника вітчизняної інформатики

# data[].attributes.subject
Досягнення засновника вітчизняної інформатики

# data[].attributes.body
Вілінський Олександр

# data[].attributes.attachment_link.title
Досягнення засновника вітчизняної інформатики

# data[].attributes.body
Розробка ЕОМ «Київ» розпочалась в 1954 р. в тій самій лабораторії, де під керівництвом C. О. Лебедєва була створена ЕОМ «МЭСМ» (але на той час лабораторія перейшла до складу Інституту математики АН УРСР), і розробку провадив майже той самий колектив, який розробляв «МЭСМ». Безпосереднім ініціатором проведення розробки був Б. В. Гнєденко, на той час — директор Інституту математики АН УРСР. На заключних етапах, (з 1956року, після його призначення керівником лабораторії), керівництво проектом здійснювалось В. М. Глушковим.

Перший екземпляр ЕОМ був встановлений в Обчислювальному центрі Академії наук УРСР, другий був придбаний Об'єднаним інститутом ядерних досліджень (м. Дубна).

В 1960 р. вперше у світі[джерело?] за допомогою ЕОМ «Київ» проводились експерименти з дистанційного управління технологічними процесами (в конвертерному цеху тоді Дніпродзержинського металургійного комбінату, відстань від якого до місця розташування машини перевищувала 500 км).

Наприкінці 1950 — початку 1960-х років на ЕОМ «Київ» під керівництвом В. М. Глушкова була виконана серія унікальних на той час експериментів зі штучного інтелекту, машинного розпізнавання простих геометричних фігур, моделювання автоматів для розпізнавання друкованих та письмових букв, автоматичному синтезу функціональних схем. Також на цій машині з використанням Адресної мови програмування[1] була реалізована одна з перших систем управління базами даних реляційного типу «Автодиректор».

# data[].attributes.body
Розробка ЕОМ «Київ» розпочалась в 1954 р. в тій самій лабораторії, де під керівництвом C. О. Лебедєва була створена ЕОМ «МЭСМ» (але на той час лабораторія перейшла до складу Інституту математики АН УРСР), і розробку провадив майже той самий колектив, який розробляв «МЭСМ». Безпосереднім ініціатором проведення розробки був Б. В. Гнєденко, на той час — директор Інституту математики АН УРСР. На заключних етапах, (з 1956року, після його призначення керівником лабораторії), керівництво проектом здійснювалось В. М. Глушковим.

Перший екземпляр ЕОМ був встановлений в Обчислювальному центрі Академії наук

УРСР, другий був придбаний Об'єднаним інститутом ядерних досліджень (м. Дубна).

В 1960 р. вперше у світі[джерело?] за допомогою ЕОМ «Київ» проводились експерименти з дистанційного управління технологічними процесами (в конвертерному цеху тоді Дніпродзержинського металургійного комбінату, відстань від якого до місця розташування машини перевищувала 500 км).

Наприкінці 1950 — початку 1960-х років на ЕОМ «Київ» під керівництвом В. М. Глушкова була виконана серія унікальних на той час експериментів зі штучного інтелекту, машинного розпізнавання простих геометричних фігур, моделювання автоматів для розпізнавання друкованих та письмових букв, автоматичному синтезу функціональних схем. Також на цій машині з використанням Адресної мови програмування[1] була реалізована одна з перших систем управління базами даних реляційного типу «Автодиректор».

# data[].attributes.body
Досягнення:
Творчий внесок академіка Глушко.В.М.і створеного ним Інституту кібернетики НАН України в розвиток обчислювальної техніки.🏫

# data[].attributes.headline
Цифрова напівпровідникова керуюча машина широкого призначення Дніпро була створена 1961 року в Обчислювальному центрі АН УРСР (з 1962 року — Інститут кібернетики АН УРСР). Перша в Радянському Союзі ЕОМ, що серійно випускалася з 1961 по 1971 рік. Призначена для контролю та управління безперервними технологічними процесами і складними фізичними експериментами, а також для вивчення процесів в період їх алгоритмізації.

# data[].attributes.subject
Цифрова напівпровідникова керуюча машина широкого призначення Дніпро була створена 1961 року в Обчислювальному центрі АН УРСР (з 1962 року — Інститут кібернетики АН УРСР). Перша в Радянському Союзі ЕОМ, що серійно випускалася з 1961 по 1971 рік. Призначена для контролю та управління безперервними технологічними процесами і складними фізичними експериментами, а також для вивчення процесів в період їх алгоритмізації.

# data[].attributes.headline
Словник комп'ютерних термінів та скорочень

# data[].attributes.subject
Словник комп'ютерних термінів та скорочень

# data[].attributes.body
Електро́нна обчи́слювальна маши́на (скорочено ЕОМ) — загальна назва для обчислювальних машин, що є електронними (починаючи з перших лампових машин, включаючи напівпровідникові тощо) на відміну від електромеханічних (на електричних реле тощо) та механічних обчислювальних машин. В часи широкого розповсюдження аналогових обчислювальних машин, що теж були в своїй переважній більшості електронними, для уникнення непорозумінь використовувалася назва «цифрова електронна обчислювальна машина» (ЦЕОМ) або «рахувальна» машина (задля підкреслення того, що цифрова електронна машина саме реалізує безпосередньо обчислення результату, в той час, як аналогова машина, фактично, реалізує процес фізичного моделювання з отриманням результату вимірюванням). Унікальний винахід XX століття — електронну обчислювальну машину — останнім часом найчастіше називають за англійською манерою — комп'ютер (computer), що в перекладі дає те ж саме значення: обчислювач. Досвід широкого практичного застосування ЕОМ досить швидко вказав на несподівані і непередбачені можливості. З'ясувалося, що подібно числам можна ефективно перетворювати будь-яку іншу інформацію.

Персона́льний комп'ю́тер (скорочено ПК) — багатофункційний комп'ютер, з розмірами, можливостями і ціною, що уможливлює його індивідуальне використання.

[1] Кіберне́тика (дав.-гр. κυβερνητική — «мистецтво управління» від κυβερνήτης — «керманич», «стерновий») — наука про загальні принципи керування в комплексі складними (множинними) системами різноманітної природи походження (наприклад, у технічних, біологічних, соціальних та ін.).

Інше значення — наука (чи мистецтво) керування (управління) складними системами різноманітної природи походження на основі знань, що сформовані на зворотних зв'язках.

За визначенням Глушкова — наука про загальні закони одержання, зберігання, передавання й перетворення інформації у складних системах управління.

Шту́чний інтеле́кт (ШІ, англ. artificial intelligence, AI) — розділ комп'ютерної лінгвістики та інформатики, що опікується формалізацією проблем та завдань, які подібні до дій, що виконує людина[уточнити].

Штучний інтелект — здатність інженерної системи (англ. engineered system) обробляти, застосовувати та вдосконалювати здобуті знання та вміння[1].

# data[].attributes.headline
Словник комп'ютерних термінів та скорочень

# data[].attributes.subject
Словник комп'ютерних термінів та скорочень

# data[].attributes.body
Електро́нна обчи́слювальна маши́на (скорочено ЕОМ) — загальна назва для обчислювальних машин, що є електронними (починаючи з перших лампових машин, включаючи напівпровідникові тощо) на відміну від електромеханічних (на електричних реле тощо) та механічних обчислювальних машин. В часи широкого розповсюдження аналогових обчислювальних машин, що теж були в своїй переважній більшості електронними, для уникнення непорозумінь використовувалася назва «цифрова електронна обчислювальна машина» (ЦЕОМ) або «рахувальна» машина (задля підкреслення того, що цифрова електронна машина саме реалізує безпосередньо обчислення результату, в той час, як аналогова машина, фактично, реалізує процес фізичного моделювання з отриманням результату вимірюванням). Унікальний винахід XX століття — електронну обчислювальну машину — останнім часом найчастіше називають за англійською манерою — комп'ютер (computer), що в перекладі дає те ж саме значення: обчислювач. Досвід широкого практичного застосування ЕОМ досить швидко вказав на несподівані і непередбачені можливості. З'ясувалося, що подібно числам можна ефективно перетворювати будь-яку іншу інформацію.

Персона́льний комп'ю́тер (скорочено ПК) — багатофункційний комп'ютер, з розмірами, можливостями і ціною, що уможливлює його індивідуальне використання.

[1] Кіберне́тика (дав.-гр. κυβερνητική — «мистецтво управління» від κυβερνήτης — «керманич», «стерновий») — наука про загальні принципи керування в комплексі складними (множинними) системами різноманітної природи походження (наприклад, у технічних, біологічних, соціальних та ін.).

Інше значення — наука (чи мистецтво) керування (управління) складними системами різноманітної природи походження на основі знань, що сформовані на зворотних зв'язках.

За визначенням Глушкова — наука про загальні закони одержання, зберігання, передавання й перетворення інформації у складних системах управління.

Шту́чний інтеле́кт (ШІ, англ. artificial intelligence, AI) — розділ комп'ютерної лінгвістики та інформатики, що опікується формалізацією проблем та завдань, які подібні до дій, що виконує людина[уточнити].

Штучний інтелект — здатність інженерної системи (англ. engineered system) обробляти, застосовувати та вдосконалювати здобуті знання та вміння[1].

# data[].attributes.headline
Словник комп´ютерних термінів, та скорочень

# data[].attributes.subject
Словник комп´ютерних термінів, та скорочень

# data[].attributes.body
Електро́нна обчи́слювальна маши́на (скорочено ЕОМ) — загальна назва для обчислювальних машин, що є електронними (починаючи з перших лампових машин, включаючи напівпровідникові тощо) на відміну від електромеханічних (на електричних реле тощо) та механічних обчислювальних машин. В часи широкого розповсюдження аналогових обчислювальних машин, що теж були в своїй переважній більшості електронними, для уникнення непорозумінь використовувалася назва «цифрова електронна обчислювальна машина» (ЦЕОМ) або «рахувальна» машина (задля підкреслення того, що цифрова електронна машина саме реалізує безпосередньо обчислення результату, в той час, як аналогова машина, фактично, реалізує процес фізичного моделювання з отриманням результату вимірюванням). Унікальний винахід XX століття — електронну обчислювальну машину — останнім часом найчастіше називають за англійською манерою — комп'ютер (computer), що в перекладі дає те ж саме значення: обчислювач. Досвід широкого практичного застосування ЕОМ досить швидко вказав на несподівані і непередбачені можливості. З'ясувалося, що подібно числам можна ефективно перетворювати будь-яку іншу інформацію.

Персона́льний комп'ю́тер (скорочено ПК) — багатофункційний комп'ютер, з розмірами, можливостями і ціною, що уможливлює його індивідуальне використання.

[1] Кіберне́тика (дав.-гр. κυβερνητική — «мистецтво управління» від κυβερνήτης — «керманич», «стерновий») — наука про загальні принципи керування в комплексі складними (множинними) системами різноманітної природи походження (наприклад, у технічних, біологічних, соціальних та ін.).

Інше значення — наука (чи мистецтво) керування (управління) складними системами різноманітної природи походження на основі знань, що сформовані на зворотних зв'язках.

За визначенням Глушкова — наука про загальні закони одержання, зберігання, передавання й перетворення інформації у складних системах управління.

Шту́чний інтеле́кт (ШІ, англ. artificial intelligence, AI) — розділ комп'ютерної лінгвістики та інформатики, що опікується формалізацією проблем та завдань, які подібні до дій, що виконує людина[уточнити].

Штучний інтелект — здатність інженерної системи (англ. engineered system) обробляти, застосовувати та вдосконалювати здобуті знання та вміння[1].

# data[].attributes.body
Електронна обчислювальна машина «Київ — обчислювальна машина широкого призначення. Розроблена в 1957 році, використовувалась в наукових та інженерних проектах, керуванні складними технологічними процесами.

Лубчук Егор

# data[].attributes.headline
Безпаперова інформатика

# data[].attributes.subject
Безпаперова інформатика

# data[].attributes.body
український радянський вчений, піонер комп'ютерної техніки, автор фундаментальних праць у галузі кібернетики, математики і обчислювальної техніки, ініціатор і організатор реалізації науково-дослідних програм створення проблемно-орієнтованих програмно-технічних комплексів для інформатизації, комп'ютеризації і автоматизації господарської і оборонної діяльності країни.
Дукельськая Даріна

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ксенія Гришина

# data[].attributes.attachment_link.title
В М Глушков. Безпаперова інформатика.

# data[].attributes.body
Валентин Петрович Глушко родился в Одессе 2 сентября 1908 года. В 1919-1924 гг. учился в профтехшколе. Одновременно в 1920-1922 гг. учился в консерватории игре на скрипке. Весной 1921 г. Валентин прочитал книги Жюля Верна "Из пушки на Луну" и "Вокруг Луны", после чего решил посвятить свою жизнь осуществлению таких полетов. Начал из астрономических наблюдений, был руководителем кружка молодых исследователей мира. Зимой 1922 г. нашел в Одесской публичной библиотеке книгу К.Э.Циолковского, стал изучать его труды. Осенью 1923 года написал Константину Эдуардовичу письмо и получил письменный ответ с несколькими работами Циолковского. Так началась их переписка, которая длилось несколько лет. В 1924 г. юный Валентин Глушко написал книгу "Проблема эксплуатации планет", которую не смог выдать, а позже опубликовал в газетах и журналах несколько научно-популярных статей, посвященных космическим полетам, в частности, "Завоевание Землей Луны" (1924 г.), "Станция вне Земли" (1926 г.

# data[].attributes.headline
Дитинство В.М.Глушкова

# data[].attributes.subject
Дитинство В.М.Глушкова

# data[].attributes.body
Віктор Михайлович Глушков народився 24 серпня 1923 р. в м. Ростові-на-Дону. У його батька-вчителя було багато книжок, журналів. Особливо захоплювався хлопець книжками з радіотехніки, фізики і математики. Ще в шкільному віці читав він ті книжки, за якими навчаються студенти вузів. Віктор любив сам конструювати різні прилади і цікаві "іграшки", його кімната нагадувала майстерню — стільки там було різних інструментів. Віктор сам змонтував радіоприймач, а також сконструював самохід на колесах, яким керував на відстані за допомогою радіо пристрою. У цей час хлопцеві було 13 років. Йому передрікали майбутнє радіоінженера.

Після закінчення середньої школи юнак вступив до Новочеркаського політехнічного інституту. Але почалася Велика Вітчизняна війна. Через надто слабкий зір Віктора Михайловича не взяли в ряди Червоної Армії. Разом з іншими трудівниками він копав окопи, працював на шахті, на колгоспному полі тощо. І завжди в його рюкзаку було 2— З книжки. Кожну вільну хвилину використовував для роботи над собою. Під час війни юнака спіткало велике горе: на тимчасово окупованій території фашисти розстріляли його матір — учительку й депутата.

У 1946 р. В. М. Глушков закінчив Новочеркаський політехнічний інститут, а в 1948 р. без відриву від виробництва —механіко-математичний факультет Ростовського університету. Його направили викладачем у Свердловськ. Там молодий інженер почав працювати над питаннями механізації й автоматизації виробничих процесів у шахтах гірничодобувної промисловості. З того часу він і почав торувати нові шляхи у розвитку техніки швидких обчислень.Патлаха Диана

# data[].attributes.headline
Досягнення засновника вітчизняної інформатики

# data[].attributes.subject
Досягнення засновника вітчизняної інформатики

# data[].attributes.body
Видатний внесок Віктора Михайловича Глушкова (1923-1982) у математику, кібернетику та обчислювальну техніку був високо оцінений ще за життя вченого. Але чим далі, тим очевиднішим стає те, що в процесі своєї творчої діяльності він зумів випередити час, зорієнтувавши створений і керований ним Інститут кібернетики на перехід від обчислювальної техніки до інформатики, а далі - до інформаційних технологій (ІТ). В.М.Глушков став фундатором цього надзвичайно важливого напряму розвитку науки і техніки в Україні і колишньому Радянському Союзі.

Це вперше переконливо і глибоко розкрито в працях циклу, присвячених творчості цього геніального вченого. Поняття "інформаційні технології" з'явилося в науці в останні роки ХХ століття. Доти вживали терміни "інформатика" або "комп'ютерна наука", а ще раніше - "обчислювальна техніка", що окреслювали вужче коло проблем. інформаційні технології, будучи високими технологіями, охоплюють широкий спектр наукових, конструкторських, технологічних і виробничих напрямів: проектування та виробництво комп'ютерів, периферійних пристроїв, мережевого устаткування, елементної бази, системного програмного забезпечення, розробку і створення автоматизованих та автоматичних цифрових систем різного призначення і прикладного програмного забезпечення до них. Усі ці напрями ще в 60-70-х роках сформувалися й успішно розвивалися в Інституті кібернетики АН України, створеному В.М.Глушковим.

Базою для успішної розробки інформаційних технологій стали теоретичні та прикладні роботи в галузі обчислювальної техніки, розгорнуті в Інституті кібернетики.

# data[].attributes.headline
Автор фундам

# data[].attributes.body
Автор фундаментальних праць з теоретичної та прикладної кібернетики, штучного інтелекту, теорії цифрових автоматів, з питань застосування кібернетичних методів в економіці.

Глушков Віктор Михайлович

# data[].attributes.headline
 Зрощування засобів телекомунікації з ма­шинною інформатикою (що реалізуються в мережах ЕОМ і ВЦ з віддале­ними терміналами) уже призвело до появи нового терміна "телематика". Найпалкіші апологети телематики пророкують, що вже недалеко той день, коли зникнуть звичайні книги, газети і журнали. Натомість кожна людина буде носити з собою "Електронний блокнот", що становитиме собою ком­бінацію плаского дисплея з мініатюрним радіоприйомопередавачем. Наби­раючи на клавіатурі цього "блокнота" потрібний код, можна, перебуваючи в будь-якому місці на нашій планеті, викликати з гігантських комп’ютерних баз даних, пов’язаних у мережі, будь-які тексти, зображення (у тому числі й динамічні), які й замінять не тільки сучасні книги, журнали і газети, а й сучасні телевізори".

# data[].attributes.subject
 Зрощування засобів телекомунікації з ма­шинною інформатикою (що реалізуються в мережах ЕОМ і ВЦ з віддале­ними терміналами) уже призвело до появи нового терміна "телематика". Найпалкіші апологети телематики пророкують, що вже недалеко той день, коли зникнуть звичайні книги, газети і журнали. Натомість кожна людина буде носити з собою "Електронний блокнот", що становитиме собою ком­бінацію плаского дисплея з мініатюрним радіоприйомопередавачем. Наби­раючи на клавіатурі цього "блокнота" потрібний код, можна, перебуваючи в будь-якому місці на нашій планеті, викликати з гігантських комп’ютерних баз даних, пов’язаних у мережі, будь-які тексти, зображення (у тому числі й динамічні), які й замінять не тільки сучасні книги, журнали і газети, а й сучасні телевізори".

# data[].attributes.body
 Зрощування засобів телекомунікації з ма­шинною інформатикою (що реалізуються в мережах ЕОМ і ВЦ з віддале­ними терміналами) уже призвело до появи нового терміна "телематика". Найпалкіші апологети телематики пророкують, що вже недалеко той день, коли зникнуть звичайні книги, газети і журнали. Натомість кожна людина буде носити з собою "Електронний блокнот", що становитиме собою ком­бінацію плаского дисплея з мініатюрним радіоприйомопередавачем. Наби­раючи на клавіатурі цього "блокнота" потрібний код, можна, перебуваючи в будь-якому місці на нашій планеті, викликати з гігантських комп’ютерних баз даних, пов’язаних у мережі, будь-які тексти, зображення (у тому числі й динамічні), які й замінять не тільки сучасні книги, журнали і газети, а й сучасні телевізори".