# data[].attributes.attachment_link.title
מבוא להיסטוריה של הצילום, תרבות חזותית וחומרית: קורס - בצלאל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מבוא להיסטוריה עולמית - סיכומים תחילת ההיסטוריה:

התפתחות השפה והמהפכה הלשונית היא הרגע שבו העולם ניתן להסבר לא ע"י ביולוגיה: מרגע שהשפה נכנסת למשחק התיאוריות הביולוגיות מוחלפות בסיפורים היסטוריים כאשר אנו מנסים להסביר את התרבות האנושית וההיסטוריה שלה.

בעבקבות התפתחות השפה והמהפכה הלשונית בני האדם לא השתחררו מהכפיפות לחוקי הביולוגיה (DNA, פיזיולוגיה וכד'), אך בכל זאת משהו התווסף והשתנה ללא הכר וכעת אנחנו חייבים תיאוריות היסטוריות כדי להבין את התהליכים מכאן והלאה.

למה תיאוריות ביולוגיות לא מצליחים להסביר את ההיסטוריה האנושית: זאת מכיוון שניתן להציע כי הקיום האנושי נע מתוך התפתחות, גם היסטורית אבל גם מבחינת הרבדים שבהם אנחנו מסבירים את ההיסטוריה העולמית:

פיסיקה => כימיה => ביולוגיה => היסטוריה.

בין כל אחד מהרבדים האלו ישנו נתק מסוים ולכן לא ניתן לעשות רדוקציה של ההיסטוריה לפיזיקה דרך ביולוגיה וכימיה.

- בין פיסיקה לכימיה (לפני 13.5 מיליארד שנה): הסברים פיסיקלים לא מצליחים להסביר את הכימיה. דינמיקות בין אטומים ומולקולות הן כל כך מורכבות שהן לא ניתנות להסבר בתהליכים פיסיקלים (לדוג' אי אפשר להבין באמצעות תיאוריות פיסיקליות דינמיקה של תרכובות מלח כלורי)

- בין כימיה לבין ביולוגיה (לפני 4 מיליארד שנה): הכימיה לא מצליחה להסביר תרכובות אורגניות שהם מתחום עניינה של הביולוגיה. חיים לא ניתנים להסבר ע"י תהליכים כימיים של פירוק מולקולות והרכבתן. מכאן שהביולוגיה מנותקת מהכימיה שמנותקת בתורה מהפיזיקה.

- בין ביולוגיה להיסטוריה (לפני 50,000 שנה): התנהגות אנושית תרבותית לא ניתן להסביר רק על סמך הביולוגיה האנושית. לדוג' אי אפשר להבין בכלים ביולוגים את המהפכה הצרפתית. חתך עומק של המהפכה הצרפתית: פיסיקה => כימיה => חיים => תרבות. תיאור שהוא רק ביולוגי של המהפכה הצרפתית יכול להיות נכון ואמיתי, אבל הוא לא מדגיש את מה שהמעניין בו.

- המהפכה המדעית (לפני 500 שנה): ההיסטוריה שוברת חלק מחוקי הביולוגיה ובמידה רבה מתחילה בתהליך ראשוני של התנתקות ממנה: סייבורגים, רובוטים, העלאת שיעור הילודה, התפתחויות גנטיות. המהפכה המדעית שברה את האבולוציה ושיחררה את האדם מכפיפות לביולוגיה.

כך אנו רואים כי תולדות האנושות הן תולדות של מעבר ממערכות מורכבות יותר ויותר שמהוות רבדים בקיום שלנו אך אינן מתיישבות אחת עם השנייה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מבוא להיסטוריה עולמית: תחילת ההיסטוריה

# data[].attributes.attachment_link.description
מבוא להיסטוריה עולמית - סיכומים תחילת ההיסטוריה: התפתחות השפה והמהפכה הלשונית היא הרגע שבו העולם ניתן להסבר לא ע"י ביולוגיה: מרגע שהשפה נכנסת למשחק התיאוריות הביולוגיות מוחלפות בסיפורים היסטוריים כאשר אנו מנסים להסביר את התרבות האנושית וההיסטוריה שלה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ערוץ ההיסטוריה

# data[].attributes.attachment_link.title
עליית הברברים: פריטיגרן וקרב אדריאנופול I ערוץ ההיסטוריה

# data[].attributes.attachment_link.title
היסטוריה עולמית - שיעור 1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עיינו גם בפורטל

פורטל היסטוריה הוא שער לחקר ה היסטוריה ומדע ה היסטוריוגרפיה. הפורטל פורש תמונה של אירועים ותהליכים היסטוריים בפרספקטיבה רחבה ומציג את המחקר המדעי העדכני והשתקפותו בערכי ויקיפדיה.

הִיסְטוֹרְיָה היא מחקר העבר על סמך תעודות כתובות. המילה היסטוריה מקורה במילה ה יוונית הקדומה: Ίστορία, שמשמעה: "תיעוד" או "חקירה". המילה היוונית היסטוריה נעשתה נפוצה כמתארת אירועים והתרחשויות חשובות לאחר ש הרודוטוס קרא כך לספרו על מלחמת פרס-יוון. המילה האנגלית "Story", סיפור, התפתחה מן המילה הקדומה.

תחום המחקר היסטוריה מתייחס אל חקר תרבויות בעלות מערכות כתב. תרבויות כאלה הופיעו לראשונה באזורים של המזרח התיכון בסוף האלף ה-4 לפנה"ס, ומאוחר יותר בשאר העולם. התקופה שלפני המצאת הכתב נקראת פרהיסטוריה, ונחקרות במסגרת מדע ה ארכאולוגיה. עם זאת, שינויים וחידושים ב מתודולוגיה ההיסטורית, בעיקר במרוצת המאה ה-20, הביאו לשימוש גובר בכלים שאינם טקסטואליים לחקר ההיסטוריה ולאימוץ מתודולוגיות של דיסציפלינות אחרות, כגון ה אתנוגרפיה על מנת להתגבר על מגבלות אלו.

בתחילת המאה ה-21 מחקרים היסטוריים רבים החלו להתבסס על אוריינות דיגיטלית וחיפושם של מאגרי מידע אינטרנטיים לצורך מחקרים פוליטיים, תרבותיים וחברתיים אודות העבר.

ההיסטוריונים משתמשים במקורות רבים, כולל מסמכים כתובים או מודפסים, ראיונות ( היסטוריה שבעל פה) ו ארכאולוגיה. דעות שונות על ההיסטוריה נמצאות מקובלות יותר או פחות בתקופות מסוימות מאשר באחרות (ראו: היסטוריוגרפיה). התקופה שלפני תיעוד האדם נקראת פרהיסטוריה. התפתחות ה קרטוגרפיה, במיוחד ב יוון העתיקה מאז המאה ה-6 לפנה"ס, לצורכי ה מדינה והשליטים, סייעה גם להיסטוריוגרפיה, שלרשותה הועמדו ה מפה והאטלס, להמחשת התיאור המילולי.

היסטוריונים מתמודדים עם אתגרים וקשיים שונים במחקר, כגון:

שאלת המקורות העולה בכל מחקר היסטורי. הבעיה מגוונת ומשתנה בכל מקרה ומקרה; לעיתים יש חוסר במקורות ולעיתים עודף במקורות סותרים; בעיית איתור המקורות, פיענוחם, הבנת מושגים בהם נעשה שימוש ונקודת המבט, השקפת העולם והכוונה המכוונת ממנה נכתבו - כל אלו מהווים יעדים במלאכת ההיסטוריון להבנת העבר.

סכנה בהבנת ההיסטוריה מנקודת מבט מאוחרת יותר (אנכרוניזם). ההיסטוריון מנסה ראשית להבין את ההיסטוריה מתוך נקודת המבט של הפועלים בעבר. רק לאחר מכן יוכל ההיסטוריון להציע הסברים משלו להבנת הסיבות לאירועים ההיסטוריים.

בעייתיות נוספת קשורה לכיוונים בהם התפתחה כתיבת ההיסטוריה, וכיוונים אליהם טרם התפתחה. כך, למשל, מבקרים זרמים רבים בתאוריה הפמיניסטית את העובדה שההיסטוריה נכתבת במידה רבה מנקודת מבט גברית, שמדחיקה ומדירה את מקומן של נשים (ראו היסטוריה של מגדר).

מחקר היסטורי המעוגן אפריורי בפרדיגמה מחקרית (כגון, ממסדית או ביקורתית). לדוגמה, בהיסטוריוגרפיה הישראלית על אודות תקופת היישוב ומדינת ישראל, הדבר בא לידי ביטוי, בין השאר, בסוגיות הנוגעות לרעיונות הציונות, אירועים שנויים במחלוקת כגון הנכבה ותיאור אירועים הקשורים בקבוצות אתניות שונות (מזרחיים, ערבים, ימין ושמאל רדיקלי).

"בחירת הספרן", במשך שנים רבות היה צורך להעתיק את הספרים מחדש כי הספרים הישנים התבלו. מי שהחליט איזה ממגוון הספרים שבספריה יש להעתיק היה הספרן או הממונה עליו. ספרים שהוחלט שלא להעתיקם אבדו והמידע שהיה כתוב בהם נעלם. ספרים אלו הרבה פעמים כללו מידע שלא תאם את השקפת עולמם של הספרן והממונים עליו וכך נשמרו בעיקר כתבי יד שתאמו את הגישה המקובלת.

במהלך המחקר היסטוריונים נעזרים ב מידע שימושי גם מתחומים נוספים.

אירוע היסטורי נבחן במספר היבטים על ידי ההיסטוריונים. הראשון הוא האירוע עצמו, שאמור לכלול את העובדות ההיסטוריות כפי שהתרחשו בפועל; אשר עצם היתכנותם כחוויה משותפת שנויה במחלוקת; ובמילים אחרות, העובדות ניתנות להחוות שונה ולכן, חלק מהחוקרים מניחים כי כל עובדה או אירוע התחולל "בעיני המתבוננים". היבט נוסף הוא ה סיפר (נרטיב), דהיינו האופן שבו חברה "מהנדסת" את הסיפור ההיסטורי שלה, מָבְנַה אותו. לפי האקלים הפוליטי הרלוונטי לעת ספציפית, מודגשים סיפורים היסטוריים הדגשת יתר ואחרים מוצנעים, כאשר מהנדסי התרבות מבצעים סלקציה בעובדות ומשנים את הפרופורציות. הנרטיב מבוסס פסיכולוגית על הזכרת אירועים מסוימים והשכחתם של אחרים. ה פילוסוף הצרפתי ארנסט רנאן ציין בכתביו שאומה הופכת להיות כזו, כאשר ציבור אחד זוכר ושוכח ביחד, את אותם האירועים.

לדוגמה, בעת תהליך גיבושה של מצרים לאומה או קהילה מדומיינת אחת שהחל בסוף המאה ה-19, בוצע קשר אתנוגרפי לתקופת הפרעונים, תוך דילוג על התקופה הבריטית, העות'מאנית, הממלוכית וה מוסלמית, אף על פי שלהרכב האתני של האוכלוסייה המצרית כבר כמעט ולא היה קשר לתקופה זו. כך גם העצמתו של סיפור מצדה כחלק מהנרטיב של קוממיות מדינת ישראל, או הפיכתם של הסולטאנים העות'מאניים הראשונים ללוחמי קודש - ראזים, זאת כדי לקבל הכשר דתי לאימפריה המתהווה, אף על פי שהסוגיה הדתית הייתה מאוד משנית במלחמתם להשגת שטחים ושלל ביזה.

היסטוריה היא גרסתו של ההיסטוריון לאירועים, אך לעיתים אין בנמצא היסטוריון שיתעד באופן ישיר את האירוע והשלכותיו. כך נותר המרד הגדול בגרסתו הכמעט בלעדית של יוסף בן מתיתיהו, אירוע שהוא והשלכותיו הועצמו מאוד בהיסטוריה של העם היהודי, בעוד ש מרד בר כוכבא, שהיה לא פחות "גדול", והשלכותיו קשות באותה מידה לפחות, נותר מוצנע יותר בהיסטוריה מאחר שלא תועד באופן ישיר.

במקומות שונים בעולם נהוג ללמד נושאים בהיסטוריה כללית והיסטוריה מקומית-לאומית באותה מסגרת חוגית באוניברסיטה במסגרת חוג אחד להיסטוריה. ב ישראל התפתחה מסורת ייחודית לפיה נושאים בהיסטוריה יהודית ובהיסטוריה כללית נלמדים בשני חוגים נפרדים. מקורה של ההפרדה בימי הבראשית של האוניברסיטה העברית, והיא הועתקה אחר כך גם לאוניברסיטאות ומכללות אחרות בארץ.

אמיל פאקנהיים, על אמונה והיסטוריה, מסות ביהדות זמננו, ירושלים: הספרייה הציונית, תשמ"ט-1988 (הספר בקטלוג ULI)

אדוארד הלט קר, היסטוריה מהי?, מודן, 1986 (הספר בקטלוג ULI)

בנימין שימרון, הרודוטוס וראשית דברי הימים, ירושלים: מוסד ביאליק, 1990 (הספר בקטלוג ULI)

אלעזר וינריב (עורך), חשיבה היסטורית: פרקים בפילוסופיה של ההיסטוריה, תל אביב: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 1987.

גרטרוד הימלפרב, משפט ההיסטוריה, תרגום צור ארליך, בהוצאת שלם, 2017. (הספר בקטלוג ULI)

אלעזר וינריב, מה מנסים היסטוריונים לעשות?, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2018. (הספר בקטלוג ULI)

היסטוריה על ציר הזמן

# data[].attributes.attachment_link.title
היסטוריה - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
עיינו גם בפורטל פורטל היסטוריה הוא שער לחקר ה היסטוריה ומדע ה היסטוריוגרפיה. הפורטל פורש תמונה של אירועים ותהליכים היסטוריים בפרספקטיבה רחבה ומציג את המחקר המדעי העדכני והשתקפותו בערכי ויקיפדיה. הִיסְטוֹרְיָה היא מחקר העבר על סמך תעודות כתובות. המילה היסטוריה מקורה במילה ה יוונית הקדומה: Ίστορία, שמשמעה: "תיעוד" או "חקירה".