# data[].attributes.body
Udled hovedtrækkenne om samfundets indretning som det blev fastlagt i Junigrundloven med fokus på
politisk magt og indflydelse og relater dette til Menneskerettighedserklæringen (repetition fra sidst).

# data[].attributes.body
Placer Mathilde Fibiger inden for rammerne af det der benævnes Det Moderne Gennembrud.

# data[].attributes.body
Foretag en kildeanalyse af kilden
Uddrag af "Tredie Brev", "Sjette Brev" og "Niende Brev” (herover) med henblik på især at bestemme tendensen i kilden.

# data[].attributes.body
Find holdninger hos Mathilde Fibiger der strider mod Junigrundloven. Forklar hvorfor man i midten af 1800-tallets Danmark kunne opleve sådanne modsætninger.

# data[].attributes.body
- Kongemagten er arvelig
- Den lovgivende magt er hos kongen og rigsdagen
- Den udøvende magt er hos kongen
- Den dømmende magt er hos domstolene

# data[].attributes.body
Født 13. december 1830
Hun indledte debatten
om kvindefrigørelsen i Danmark.

# data[].attributes.body
Hovedtemaet i Mathildes bøger var kvinders liv, deres rolle i samfundet og deres selvopfattelse.

# data[].attributes.body
Fibiger så klarere end de fleste, hvor dybt kønssystemet var rodfæstet i tidens livssyn og menneskeopfattelse, og hun forsøgte vedholdende at finde og beskrive dette systems 'grundlov'.

# data[].attributes.body
den grundlovgivende rigsforsamling maleri

# data[].attributes.body
- 1870-1890

# data[].attributes.body
En form for demokrati indføres, dog er det kun gældende for mænd over 30, der opfylder nogle forskellige kriterier

# data[].attributes.body
Junigrundloven omfatter også love om anholdelse, boligkrænkelse, ejendomsretten og offentlig hjælp og er i stor grad inspireret af menneskerettighedserklæringen fra Frankrig 1789

# data[].attributes.body
"For første Gang i mit Liv føler jeg Sorg over at jeg ingen Mand er. Hvor fattigt og indholdsløst er ikke vort Liv mod deres? Er det med Rette at de halve Mennesker ere udelukkede fra al aandelig Beskjæftigelse? Eller har virkelig Vorherre skabt os af ringere Stof end Mændene"

# data[].attributes.attachment_link.description
Grundloven er Danmarks forfatning. Den første grundlov er fra 1849, men den er siden ændret i 1866, 1915 og 1953. I dag bliver den regnet som en selvfølge, men sådan har det dog ikke altid været. I denne film kan du høre professor Anette Warring fra RUC give et historisk vue over grundlovene og dens betydning for demokratisk engagement og opfattelser af danskhed.