# data[].attributes.body
Parempoolsed sõjaväelised diktatuurid valitsesid paljudes Ladina-Ameerika maades kuid kõige suuremat tähelepanu on pälvinud Augusta Pinochet Ugarte diktatuur Tśiilis

# data[].attributes.body
1980.-1990. aastail mindi enamikus Ladina-Ameerika riikides üle demokraatiale. Kuid probleeme jätkus endiselt.
Kesk- ja Lõuna-Ameerika maad ei suutnud ületada majanduslikku mahajäämust, vaesust ega vabandega suurtest välisvõlgadest.
Valitsustel on olnud keeruline võidelda uimastitetootjate ja -kauplejatega. Mitmes riigis tegutsesid ja tegustevad tänaseni võimsad narkomaffia organisatsioonid, kes peavad võimude astu tõelist sõda.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=bO_He4nfE88

# data[].attributes.body
Ladina-Ameerika maade majanduselu iseloomustas põllumajandus ja suurmaaomandid.
Samas kasvasid ka linnad, sest suur tööpuudus maal sundis inimesi linna kolima, kuid linnastumisega ei kaasnenud tööstuse kasv.
Maalt linna asunud inimesed ei leidnud tööd ja olid sunnitud elama vaeste linnaosades.

# data[].attributes.body
Esimese suuna ehk reformimeelse rahvusliku liikumine eredaks näiteks oli Argentiinas kujunenud peronism ehk kindral Juan D. Peron de la Sosa õppetusel põhinev massiliikumine.
Person, kes 1946. aastal valiti Argentiinas presidentiks, kehtestas riigid dektatuuri ning viis ellu reforme, mis parandasid inimeste elu ning tagasid presidendile toetuse vaesema rahva hulgas

# data[].attributes.body
Huntade juhid lubasid pärast korra loomist taastada demokraatia ning anda riigiohjad üle vabalt valitud tsiviilvõimule.
Tegelikult saabus demokraatia taalisel palju aastaid hiljem ning võimu ei loovutatud alati sugugi vabatahtlikult.

# data[].attributes.body
Sõjaväelaste diktaatorlikud valitsused ehk huntad üritasid riigis ümberkorraldusi teha.
Selega kaasnes paraku igasuguse poliitilise teisitimõtlemise mahasurumine, demokraatliku vabaduste piiramine ning seaduslikkuse eiramine.

# data[].attributes.body
Sõjalised riigipöörded ja diktatuurid olid seal iseloomulikud juba 19. sajandi iseseisvussõdadest alates

# data[].attributes.body
Ladina-Ameerika riigid oli väliselt küll vabariigid, kuid sageli valitses seal autoritaarne diktatuur.