# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En
"Kongelig Højhed" jagtede græsenker på Nyboder. Søren Kierkegaard
kunne lide Nyboder - pigernes ynder. Man skulle
tidligt på arbejde, da Christian den Fjerde selv
kontrollerede arbejdernes flid - klokken 4 om morgenen. Der var hånds
- og halsret over de elever der var
"i fast tjeneste". Nyboder var Kongens By med egne forordninger.
Nyboder - borgerne måtte ikke vise sig i Frederiksberg Have, på
voldene og ved broerne.

Det er ikke meget tilbage af
det oprindelige Nyboder.

Navnet Nyboder stammer fra
bebyggelsen ved Bremerholm. Fødselsåret fra 1608 til 1636 er blevet
nævnt, men officielt har man valgt 1631. Den første bygmester var
Thomas Wallmeiister.
Ekstra told
I begyndelsen gik det dog langsomt
med at få bygget de 620 boliger, som Christian den Fjerde egentlig
havde planlagt. Grunden var pengemangel.

Dokumenter viser, at byggeriet
allerede var i gang i 1629. Det ville koste 132.000 Rdl, at opføre
husene. Det var i sig selv en bedrift, at fuldføre byggeriet.

Den 28. januar 1631 blev der
udsendt et kongebrev, hvori der stod, at der skulle opkræves en afgift
ved alle toldsteder af alle Skibe, Kreyer,Skuder og Færger med ½
Rigsort for hver Last af de drægtige ere og af fremmede Skibe skulle
der kræves en ½ Rigsort hver gang de laster eller losser i Riget.

Disse afgifter skulle være
med til at betale byggeriet.

På et tidspunkt talte man
også om at opføre kolonihaver til Nyboder - folkene uden for voldene,
men det blev dog aldrig til noget.

I 1647 var der opført en ny
Østerport.

Nyboder kom til at fylde meget.
Ideen til byggeriet havde Christian den Fjerde sikkert lånt af de andre
af datidens store flådemagter.

Der fandtes i København ældre
boder med samme formål. Det var de såkaldte skipperboder. De lå lige
over for Holmen.
Sankt Anna By
Først i 1642 gik man i gang
med dette. Et hold på 100, deriblandt et større antal kvindfolk.
Han nåede det dog ikke. Kirken blev aldrig bygget og beboerne kunne
ikke lide navnet Sankt Anna By.
18 nye gader og stræder
Hele 18 gader og stræder blev
anlagt. Mod nord blev Nyborder begrænset af Tulipanstræde, Elefantstræde
og Hundestræde.Ind mod byen blev grænsen dannet af Lavendelstræde,
Hjortestræde og Hindestræde.
Mod øst strakte Nyboder sig ned til stranden. Mod vest nåede Nyboder
til Rigensgade.

Husrækkerne lå i retningen
nordøst til sydøst og blev gennemskåret af to tværgader, Adelgade
og Borgergade. Førstnævnte blev i ældre tid kaldt Den store
Adelgade og Djuregade.

Kongen holdt selv øje med
byggeprocessen i begyndelsen. Han fandt mange fejl.

Den 26. juni 1634 skriver Christian
den Fjerde til Rentemesteren:

Jeg var nu i
Eftermiddag ude hos de Båsmandsboder, som bygges ved St. Anna Bro,
og befunden at Kalken ikke bliver slagen, men kun rørt omkring, så
at Kalken ligger hel i Baljen, hvorfor sligt vil haves i agt, ellers
bliver det Skarn alt det, der skal gøres.

I de første fem år blev der
bygget 178 boder:

En stor plads opstod i området.
Man tillod at græsset voksede her. Derfor fik det navnet Grønland
(Grønneland).

Det blev brugt som eksercerplads.
Men også som rettersted. Her måtte en tysk fendrik i 1676 lade livet
i galgen:
Den første
bager
Allerede i 1646 blev Abraham
Holtermann udnævnt som autoriseret bager af Christian den Fjerde:

at der intet
Indgreb skal ske i has Nærring af andre bagere, dog skulle han være
forpligtet til at forsyne dem, som boede i Vaaningerne med fornødent
og velbagt Brød "så ingen Klage efterkommer".
Ballade ved
Majstangen
Skt. Hans aften 1690 havde
man hejst Majstangen i Nyboder. I festens rus snuppede efter sigende
en soldat et eller andet fra en pige, hvorefter nogle matroser for løs
på ham. Snart var et større slagsmål i gang. Matroserne brugte knive
og stænger. Kvinderne kastede med sten. Soldaterne anvendte deres bajonetter
og sabler. Det hjalp ikke, at officererne manede til ro og orden. Adskillige
sårede måtte bæres væk.

Episoden førte til, at vagterne
blev udstyret med morgenstjerner. Forskellige steder blev der opsat
pæle med halsjern. Her blev Forbrydere
stillet op til skræk og advarsel.
Mange værtshuse
Der kom adskillige handlende
i Nyboder.

Ved Toldbodvejen blev der i
1695 både gangsti og kørerbane. Her nedsatte sig adskillige brændevinshandlende.
Man havde mange kunder, især fra Holmen. Men det var i Brokkensbod,
man serverede de største snapse.
Et eftertragtet
Husbrev
"Kongens Hus" i Nyboder
var meget eftertragtet. Man fik et Husbrev
som nærmest var en kontrakt, hvori man kunne opregne pligter og rettigheder.
Fra 1727 ved vi, at et sådant Husbrev
blev givet til dem, der havde gjort sig fortjent til det, eller som
var meget trængende. Hvis man forpligtede sig til at aftjene Marinen
et vist antal år, kunne man også gøre sig fortjent til et Husbrev.
Et specielt Nyboder - sprog
Nyboder - folket dannede
grundstammen på de mange skibsbesætninger, der vandt så mangen et
søslag. Her var også nationalfølelse og kærlighed til konge og fædreland.

- Naar den røde Hane galede
over Hovedstaden,mødte folkene fra Nyboder frem i kampen mod flammerne
i København. De viste også deres værd under Københavns brand i 1795,
hvor hele Holmen var omspændt af flammer.
I fængsel
I Nyboder var der en vagt med
tilhørende Hundehul. Her lå også et sprøjtehus. Der var noget,
der var værre end Hundehullet.
Det var hvis man var så uheldig at blive indsat i Gammelhavn.
Hvis man ikke kunne byde på drikkevarer, blev der udøvet vold mod
én fra de andre fangere. Man tog tøjet fra den nye som en slags pant,
såfremt man ikke fandt kontanter. Så skulle man skaffe kontanter,
og så kunne det være, man fik sit tøj igen.

En anden risiko var, at få Det var snævre, stinkende og usunde fængsler. Her kunne
sygdom let opstå. Fra historien kender man til mange dødsfald i de
danske fængsler.

Man havde svært ved at indordne
sig efter regler og forordninger i Nyboder. I 1705 måtte Livgarden
og Grenaderkorpset haste mod Nyboder for at holde orden.
Sygdom og lidelser
Under krigen i 1710 opstod
der ombord på flåden en smitsom Forrådnelsesfeber, der angreb
mange og medførte døden for de fleste. Henved 6.000 søfolk bukkede
under, heriblandt mange i Nyboder. Men det skulle blive meget værre.

I 1711 kom pesten til København.
En tredjedel af byens befolkning omkom.

De syge skulle med det samme
transporteres til lazaretter og hospitaler. Men det var ikke lige let,
at holde styr på det hele. På Vodrofs Gaard
og ved Ladegaarden talte man om bestikkelse, forbrydelser og
andet uskik blandt patienterne.

Nyboder - folket brød sig
ikke om læger, hospitaler og læger. De ville helst død derhjemme.

Tæt uden for Kastellet
blev der gravet 6 fod dybe grøfter, hvor de afsjælede legemer blev
nedlagt i flere lag og i uafbrudte rækker.
Begravelse i Nyboder
Når sygdom ramte en Nyboder
- mand, blev han omgående indlagt på hospitalet i Nellikegade, hvis
ikke han valgte at ligge syg i hjemmet.

Mange begravelser udgik også
fra Nellikegade. Sørgetoget, hvor enken ikke deltog gik efter gammel
skik gennem afdødes gade. Uden for hjemmet standsede man, og stillede
kisten på nogle skamler. På fortovet var der strøet sand og gran.
Nu kom den sørgende enke ud og lagde en krans på kisten.´, et sidste
farvel.
Masser af krudt
Et farligt bekendtskab var
Krudtbrænderiet.Midt under belejringen i 1658 opstod der ild i
krudtbrænderens hus. Og ved eksplosionerne, der fulgte:

opfløj en Del
af samme Boder, og nogle Mennesker blev skamferede.

Også i 1779 sprang der krudt
i Nyboder. Da var det Krudttårnet, der sprang i luften. Resultatet
blev 7 døde og 47 kvæstede. Bygningerne fik skader for 40.000 Rdl.
Men hvor store skaderne egentlig var, er der uenighed om. På gamle
kort kan det ses, at mange huse simpelthen var forsvundet, antagelig
foråsaget af eksplosionen.
Bange for svenskerne Nye huse
Man forsøgte at hensætte
penge. Men under krigen 1709 - 1720 blev der kun hensat 7.000 Rdl.
Det var alt for lidt.

I 1743 oprettede man Nyboders
Fond.Gennem den forsøgte man at få de nødvendige midler til
udvidelse og vedligeholdelse.

I 1757 besluttede man at lade
70 huse opføre mellem Elefantgade og Elsdyrsagde. I 1789 blev
Krokodillegadebygget. Formentlig kort tid efter blev Svane
- og Gaasegade bebygget.
Manglende vandforsyning
og brobelægning
Fra starten var vejene ikke
brolagte. Det hændte ofte, at belæssede vogne sad fast i dyndet.
Ingen natrenovation Måtte ikke holde værksted Bryllup i Nyboder
Nyboder - manden blev gift
i en ung alder. Den udkårende var oftest af samme klasse. Men for at
blive gift, skulle man først have en friseddel af kompagnichefen. Denne
seddel skulle man så fremvise til provsten ved Bremerholms Kirke. Denne
provst skulle forestå vielsen. Inden 8 uger efter denne seddels udstedelse,
skulle vielsen være fundet sted.

Stadsmusikeren skulle have
4 mark for at deltage. Var det det tale om fattigfolk kunne han dog
gå ned til 3 Mark.
Fogeden stod i døren
Men nu var alt ikke fryd og
gammen, bare fordi man boede i "Kongens Hus" Det kneb nemlig en
gang imellem at få udbetalt sin løn. Nogle gange gjorde man oprør
mod dette. Ved udgangen af 1688 var der ikke løn til bådsmændene,
de måtte nøjes med to skjorter i stedet for rede penge. I 1690 havde
mandskabet 187.00 Rdl. til gode, og i 1693 var dette beløb vokset til
267.000 Rdl. Det kunne mærkes i Nyboder.

Fogederne måtte en gang imellem
trække deres våben, når de kom til Nyboder for at kræve ind.

De stakkels arbejdere skulle
møde når som helst på arbejde, når det krævedes af dem. De fik
ikke noget vederlag uden for reglementeret arbejdstid. Protesterede
man, blev man indsat på Bremerholm.
Vedblev man med at være genstridig, kunne Standretten
på stedet dømme én til døden i galgen.
Stor forskel på lønningerne
Der var stor forskel i den
løn man fik i Søetaten. Vi dukker lige ned i lønregnskaberne i slutningen
af 1670'erne. Den årlige indkomst var:

Som tillæg fik bådsmænd
også 12 alen klæde, mens bøsseskyttere og skippere fik 6 alen klæde
hvert år.
Lang arbejdsdag
Som regel arbejde Nyboder -
manden udendørs. Når vejret viste sig fra sin værste side, blev der
holdt øje med dispensationsflaget
både på Holmen og Nyboder. Når det blev hejst måtte arbejderne gå
hjem.

Man startede tidlig på arbejde
på Holmen på Christian den Fjerdes tid. Grunden var, at kongen selv
ville føre tilsyn med arbejdernes flid. Det skete ofte kl. 4 om morgenen.

Senere mødte man kl. 4.45
om sommeren, og kl. 8.30 om vinteren. Dog måtte smedene møde noget
før. Hvis man ikke mødte til tiden, så blev de såkaldte brikkepenge
på 10 rdl. Om året trukket fra.
Bespisning
Alle blev bespist på Spiiseboden,
der lå på Bremerholmen. De overordnede og Nyboder - ansatte,
der var gift, måtte hente deres naturalier på Proviantgården.
Hver mands ration bestemtes nøje, og en Mønsterskriver
kontrollerede om alt gik efter reglementet. Der blev serveret ærter
14 gange om ugen, middag og aften, samt 6 - 8 potter øl pr. mand
dagligt. De må have været tørstige dengang.

Da boden ophørte sin virksomhed,
måtte alle hente deres ration på Proviantgården.
Kosten var beregnet månedsvis:

Selv om man ikke måtte sælge
provianten, gjorde mange det alligevel og omsatte gevinsten til flydende
varer. Blev det opdaget fik man 81 Slag Tamp.
Rettigheder og pligter
Det var ikke nemt at bo i Nyboder.
I 1718 opsatte inspektør Thiellesen en plakat med følgende ordlyd:

1.
Advares alle og enhver her udi Nyboders Huse boende og hermed alvorligen
forbydes, så mange som Køer eller Svin holder, at de sig ikke understår
nogen uhumskhed, hvad Navn nævnes og som kan samles, at udkaste på
gaderne, men at lægge sådant i en Trækiste i deres Gaarde indtil
det kan blive bortført, og hver Kiste skal være indrettet således,
at ingen Skade tilføjes Huset eller er til nogen Ulejlighed for Naboerne.
Såfremt de ikke har Raad til at ordne dette, skal både Køer og Svin
afskaffes, men den der beholder saadanne Kreaturer skal handle saadan,
at naboerne ikke lider nogen Skade, saadan som ofte er sket. Det kan
heller ikke tillades at Køer eller Svin at gå på Grønland, fordi
det derpaa til blegning liggende lintøj bliver nedtraadt og ødelagt.
Hvo, der handler herimod skal første gang bøde 2 Mark og anden gang
dobbelt, alt til den fattige Nyboder Skole, men tredje Gang vil han
blive straffet efter Sagens Beskaffenhed.

2.
Ingen maa udskylle nogen Uhumskhed af deres Nathuse og gennem Rendestenene
og heller ikke udkaste sådan urenlighed paa Gaderne, Grønland eller
nogen omliggende Plads, man skal føre det bort til dertil anordnede
Steder. Bøderne skal her deles mellem Skolen og Gadefogeden.

3.
Endhver Nathus skal være indrettet sådan, at det ikke står til Skade
eller Naboerne til Besværing.

4.
Hver lørdag skal enhver feje og rengøre sit Fortov, når Gadefogden
lader sig høre med Træskallen, og Hjørnehusets Beboere har ikke alene
sit Fortov uden for Døren, men også Fortovet ved Gavlen at renholde.
Saaledes skal også rendestenene saa tit det gøres nødigt og i det
mindste renholdes hver lørdag.

5.
Ingen maa staa ved nogen Vandpost for at skylle og vaske Klæder imod
2 Mark Straf, men enhver skal vaske i eget Hus eller Gårdene. Det tillades
ikke nogen at grave Huller paa gaderne og der nedsætte Tønder for
at samle Vand. Hvo der graves saadanne Huller bøder 2 Mark og skal
kaste Hullet til igen.

6.
Ild og Lys maa i hvert Hus under Straf af 1 Mark vel
iagttages efter Brandordningen og enhver skal forklare sine Logerende,
at de ikke omgaas skødesløst om Aftenen paa lofterne med f.eks antænde
Piber, saa der kan indtræffe en Ulykke, for ingen Vært maa lade nogen
med tændte Piber eller Lys uden Lygte gaa paa Loftet under Bødestraf
paa 4 Mark.

7.
Vagten i Nyboder skal flittig patruljere baade Dag og Nat for at have
Eftersyn med hvad der kan tildrage sig og holde Øje med Vandposterne,
så Pumpestængerne ikke bliver stjaalet. Og Vagten skal Aften og Morgen
baade Vinter og Sommer aftage og isætte nævnte Stænger. Til Hjælp
for Inspektøren skal anordnes 2 Gadefogeder, der skal aflægge Rapport
hver Dag.

Københavns politimester havde
en bemærkning til plakaten, at der ifølge kgl. Forordning af 26.11.
1709 "må aldeles her ingen svin holdes over 3 dage, eller svinesti
haves under svinenes konfiskation og 10 rdl. straffe". Desuden foreslog
han, at brandvæsenet, der under hans direktion ligesom renovationsvæsenet,
forårsager, at plakaten skal udsendes i politimesterens navn og i overensstemmelse
med politiforordningerne.
Kvinder med skarp tunge
Kvinder kunne blive dømt
for at bruge en skarp tunge.De kunne blive dømt af Holmens
eller Skibsofficerernes Ret.Manden kunne, når han kom hjem fra
arbejde, se hans kone under Mængdens spot og spe bære
"Fiddellen". Dette "instrument" var formet som en violin.

Klager over naboer kunne ikke
undgås i så stort et område som Nyboder, og det kunne både gå ud
over konerne og deres mænd. Det var således galt i 1717 i Elefantslængen
nr. 5, hvor en arkelimester boede i hus med en tidligere bøsseskytter.
Arkelimesterenskone klagede over, at hun ikke kunne være i fred
for den anden kone, Kristine, der skældte hende ud for alt muligt
og endog gik på hende med hug og slag, så hun i sin mands fraværd
ikke kun få fred. Klagen blev fulgt op af 7 andre arkelimestres koner,
der boede i samme længe.

Resultatet blev da også, at
bøsseskytter Erich Madsen Trundhjem
blev udsagt af huset på grund af hans kones uforligehed med
naboerne.

På samme måde gik det samme
år for profos Jan Job i Rævegade 32, der dagligt holdt et
meget uskikkelig hus med skælden og
smælden og værre med eder og banden.
Desuden havde han truet med at gøre en ulykke, hvorfor den anden beboer
i huset var bange for sin familie. Også han fik vidner fra naboer og
genboer om det ukristelige liv profossen
førte, hvorfor resultatet også førte, hvorfor resultatet også her
blev en udvisning af huset.
Tappenstregen
Der skulle være ro i Nyboder
inden Tappenstregen. Denne bestod af tre vægtere med lange lanser
og en trommeslager. Den drog ned af Borgergade, Delfingade og hjem af
Rigensgade. Ingen officerer eller menig måtte vise sig på gaden efter
at trommerne havde lydt. Hvis det var nødvendigt at færdes i området,
måtte man have en passerseddel. Men også her var Nyboder - folket
ret kreative. Hvis de kom for sent hjem fra værtshuset vidste de godt
i hvilke gader de under ingen omstændigheder måtte vise sig.

Men det var også et spørgsmål,
om man turde vise sig ude i Nyboder, når der var bælg ragende mørkt.
Fjernelse af 1 stk. hest
Hvem skulle betale hvad og
hvorfor? Ja det var ikke altid lige let, at lave regnskab dengang. Kort
efter årsskiftet i 1703 kom to gardere med hest gennem Nyboder. Pludselig
faldt hesten død om på Nellikevej, hvorefter garderne flygtede ind
mod byen. Man kunne ikke få navnene på garderne. Natmanden ville ikke
fjerne hesten uden forudbetaling. Inspektøren i Nyboder fik så at
vide, at han selv måtte sørge for hestens fjernelse og i øvrigt føre
udgiften på sit eget regnskab.
Nyboder
- folket uønsket
Nyboder - folket var ikke
velset så mange steder. Man sagde om dem, at de gik tarvelig klædt
og at de opførte sig hensynsløs. I 1747 forbød Hofmarskallatet,
at de ikke måtte benytte Frederiksberg Have. I 1750 måtte de
heller ikke betræde voldene, og senere måtte de heller ikke vise sig
på broerne. De blev sat lavere end den laveste almue.
To
- etagers huse Ballade
Her angreb marinere med geværer,
Nyboder. Deres fjender havde kun sten til at forsvare sig med. Beboerne
lukkede sig inde bag vinduesskodderne. Men marinerne trængte ind i
husene og mishandlede beboerne og voldtog kvinderne. Nyboders vagt blev
taget med storm, Skilderhuset forsvandt og arbejdsklokken lød. Efterfølgende
gjorde marinerne mytteri på Trekroner.

Da Struensees fjender i januar
1772 sejrede, var der almindelig glæde i Nyboder. Men i sejrsrusen
blandede man sig med Byens pøbel og udplyndrede 60 Steder.

Mange havde sikkert misforstået
Struensee og dem der efterfølgende overværede den brutale henrettelse
af ham, vendte slukøret tilbage til Nyboder.
Det dybeste mørke Fester og udflugter
Den største fest i Nyboder
var den der blev afholdt på Valborgs Dag.
Så blev Majstangen hejst.

Mange tog også en tur i
De fattiges Dyrhaveved Kalkbrænderiet.
Her var rigtig liv og rigtige abekatte.
Måske tog man en tur i Classens Have med madpakken. Her var der udsigt
over Øresund.

Højdepunktet var den årlige
tur til Dyrehavsbakken. Hjemturen var drøj. Småkårsfolk havde
ikke råd til at benytte kaperkuskene. Når man så skulle bære de
små, ja så var vejen lang.
Lejen var ens Skolegang i Nyboder
Allerede i 1621 stiftede Christian
den Fjerde Holmens Skole eller Korskolen. Dens hovedformål
var at uddanne kordrenge til Holmens Kirke. I 1800 blev Korskolen
lagt sammen med Laksegadens Skole.

I 1759 var man oppe på 60
børn. Alt imens gik 300 - 400 børn rundt på gaderne:

De lærte ondt
og opdrages til "Vildførelse og deres Sjæls Skade".

Mange forældre holdt deres
børn tilbage, fordi de skulle være med til at tigge om føden. Og
om vinteren blev mange børn holdt tilbage. Det var simpelthen for koldt
i skolestuen. På et tidspunkt blev skolen nævnt som Broens Skjole.

To fattigskoler blev oprettet
omkring 1730'erne. De var beregnet for tiggende og vaneagtige børn.
Den ene lå i et lejet hus i Adelgade, senere i en bygning mellem
Salvie - og Bagerensgade.I 1798 overgik disse skoler til Fattigvæsenet.
I fast tjeneste
Man begyndte i skolen som 8
- årig. Uniformen bestod af en temmelig høj hat, en blå trøje,
hvide lærredsbukser og sko med snørebånd. De to første år fik man
hver måned 2 ½ skræppe rug. De næste to år fik de fuld kost og
4 mark om måneden. De sidste to år blev de Kompagnidrenge
og fik 7 mark om måneden.

Det var velset i de små hjem
i Nyboder, hvis deres søn kunne klare det, Han kunne så bidrage til
husholdningen. Så var det bare ærgerligt, hvis man fødte en datter
Pigeskoler
Efter 1786 var Laksegades Korskole
den eneste skole, hvortil Nydboders pigebørn havde adgang. Efter 1810
fik de også adgang til skoler i Klærkegade og Hoppeslænge.

I 1857 - 1858 flyttede pigeskolerne
til en fælles skole på hjørnet af Borger - og Kamelgade.

I 1874 blev Nyboders skolevæsen
nedlagt.

Fra 1878 have marinen ikke
nogen skole under deres bestyrelse, idet søetatens børn søgte kommuneskoler.
Den engelske belejring
Konerne solgte kogte varme
kartofler, så ikke uden grund blev Adelgade omdøbt til Kartoffelkysten.

Men Adelgade blev også kaldt
Tyvetorvet.Nyboder var, for at bruge et moderne udtryk, visitationsområde.
Her fandtes adskillige tyvekoster.

Efter at belejringen af englænderne
var ophørt, kom der mere ordnede forhold i Nyboder.

Søettatens Hospital blev opført
1806 - 1806 mellem Balsam - (Olfert Fischersgade) og Nellikegade
(Fredericiagade)
Husbogen Laugene forstod det ikke
Det travle håndværkerliv
i Nyboder blev ivrigt fulgt af de forskellige laug i København. Således
udsendte Rebslaugenes oldermand i 1840 en skrivelse:

Ved Reskript
af 19. marts 1790 er der tilsagt Holmens Folk ret til i deres Fritimer,
at forfærdige Rebslagerarbejde, dog at der ikkun må betjene sig af
deres Hustru og Børns Hjælp. De kan antages at producere aarligt ca
180 skippund fint Arbejde, hvilket omtrent er,
hvad der behøves til Københavns Forsyning. Lauget har saaledes næsten
intet uden den ubetydelige Handel med Bonden og Landmanden og selv i
denne store Afbræk ved Holmens Folk, da disses Hustruer og Børn løbe
om i Gæstgiversteder og paa Torvene at faldbyde Rebslagerarbejde til
Landmanden.
Kongelig højhed på jagt
efter græsenker
En københavnsk spækhøker
foreslog i 1841, at samle alle Københavns letlevende damer i den af
Nyboders længe, der lå nærmest ude mod porten og volden.

Og så gik rygterne på, at Kongelig Højhed gik rundt og jagtede græsenker i Nyboder.
En enkelt gang skulle han have fået en endefuld af en af de skønne
græsenker.
Kolera i Nyboder
I 1853 rasede koleraen i København.
Efter signende opstod det første tilfælde i Nyboder.

Nyboder var dog det kvarter,
der først fik indrettet en station,
hvor menigmand kunne rekvirere lægehjælp og medikamenter. På skibskirkegården
blev der oprettet et kapel
Byggespekulation
Efterhånden tabte Nyboder
terræn. I 1845 blev en stor grund solgt til et børnehospital og i
1864 forsvandt yderligere grunde. Et nyt kvarter var opstået herude.

Ved bortsalg 1853 - 1878
afhændedes så meget af det sydlige kvarter, at Nyboders areal nærmest
blev halveret.

I 1856 blev Søetatens Pigeskole
opført mellem Haresgade og Kamelgade (Gernersgade). I 1869 blev den
omdannet til kadetskole.
Nyboder skulle
udryddes
I 1865 foreslog den kendte
arkitekt, kammerherre Meldahl, at resterne af Nyboder skulle
jævnes med jorden. Også forfatteren Johannes V. Jensen syntes, at
Nyboder skulle forsvinde.

Kierkegaards syn på Nyboder
- piger
Når Søren Kierkegaard gik
i Frederiksberg Have var han ikke blind for Nyboder - pigernes ynde.
Han skrev om dem:

Nu følger hjertetropperne,
Nyboders piger. Mindre af vækst, fyldige, svulmende, fine i huden,
muntre, glade, vævre, snaksomme, lidt kokette og
fremfor alt barhovedet.
Fra hvid til gul De gamle vejnavne forsvinder
Det var stadskonduktør, ingeniørkaptajn
og vejviserens grundlægger, Krak, der havde ansvaret for at de historiske
gadenavne på Nyboder forsvandt. I 1869 lykkedes det ham at få Lavendelgade
og Hjertelængen omdannet til Klerkegade.
Seks gader, Blancogade, Akadiegade, Kaninlængen, Bjørnegade, Nellikegade
fik det nye navn Fredericiagade.

Marineministeriet tog initiativ
til at afskaffe navnet Kamelgade, der tillige med Meriansgade
blev til Gernersgade.

I 1897 blev Bryggerlængen,
Ulvegade og Balsamgadeslået sammen til Olfert Fischersgade.

Leopardlængen, Elefantgade
og Tulipangadeblev til Suensonsgade.

I 1891 havde St. Poulsgade
opslugt Salviegade, Enhjørningsgade
samt Lorentzensgade. Den sidstnævnte var opkaldt efter en af
byggematadorerne H.P. Lorentzen.
Det var Frederik den Ottende, der havde lovet at opkalde en gade efter
ham.
Ikke i Nyboder - stil
I 1900 ophørte Søetatens
Hospital. Dets virksomhed for epidemistiske sygdomme blev overført
til det nye hospital på Tagensvej.

I 1903 blev der opført embedsboliger
for marinens officerer på St. Pauls Kirkeplads. Den var opført i 3
etager - i røde mursten. Og mindede slet ikke om Nyboders byggestil.

I 1914 - 1918 satte adskillige
Nyboder - folk livet til ved uskadeliggørelser af miner.
Elektrisk lys til Nyboder Sorte skyer over Nyboder
I 1930 blev Nyboders 300 års
jubilæum (Var det ikke et år for tidligt?) fastholdt. Kommandør I.C.D.
Bloch sagde ved den lejlighed:

Nu drager der
sorte skyer over Nyboders hidtil så klare himmel. Mange stemmer siger
"Vi har ikke længere råd til at lade de lave længer brede sig på
den store grund. Den er seks millioner kroner værd, og staten får
ingen renter af denne værdi, da den beskedne husleje, der kan kræves
af Nyboders befolkning, kun dækker administrationen, vedligeholdelse
og beskedne forbedringer.

Samme år blev Kronprinsessegade
ført igennem Nyboder. Eksistensen var truet.
Kilde:
- Se litteratur Nyboder

# data[].attributes.attachment_link.description
En "Kongelig Højhed" jagtede græsenker på Nyboder. Søren Kierkegaard kunne lide Nyboder - pigernes ynder. Man skulle tidligt på arbejde, da Christian den Fjerde selv kontrollerede arbejdernes flid - klokken 4 om morgenen. Der var hånds - og halsret over de elever der var "i fast tjeneste

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Idet flåden under Christian 4. voksede opstod der et behov for rigtige boliger til de menige og deres familier. Inden opførelsen af Nyboder, eksisterede der et lignende kvarter, nemlig "Skipperboderne", der var blevet opført på Bremerholm og var forbeholdt officerer. Det var disse boliger, der dannede forbillede for det nye Nyboder, der opstod ikke langt fra det nuværende Østerport.

De første 20 huse af Nyboder blev opført i 1631 på de grunde, Christian 4. tidligere havde købt uden for København. Navnet på den nye bydel kaldtes først "dy Boer til Søefolckied" - senere "Bådsmandshusene". Det blev til ca. 200 boliger på hver ca. 40 m² bestående af en stue på 19 m², et kammer, en forstue og et køkken fælles med nabolejligheden. Lejlighederne var spejlvendte to og to og vendte ryggen mod hinanden, hvilket gav problemer med varme og kulde, fordi nogle fik sol, andre ikke. Trods den beskedne størrelse ragede de op over datidens arbejderboliger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Idet flåden under Christian 4. voksede opstod der et behov for rigtige boliger til de menige og deres familier. Inden opførelsen af Nyboder, eksisterede der et lignende kvarter, nemlig "Skipperboderne", der var blevet opført på Bremerholm og var forbeholdt officerer. Det var disse boliger, der dannede forbillede for det nye Nyboder, der opstod ikke langt fra det nuværende Østerport.