# data[].attributes.body
Hundreårskrigen

# data[].attributes.body
De fire første korstogene

# data[].attributes.body
Defenstreringen i Praha

# data[].attributes.body
Rennesansen oppsto og skapte veldig mange malerier, kunstverk og ideer om mennesket og naturen rundt oss. Humanismen vokste fram, og er i dag et utbredt livssyn.

Christofer Colombus "oppdaget" Amerika da han prøvde å finne en sjøvei til India.

De første koppervaksinene kom og man fikk stadig mer kontroll over sykdommer som tok mange liv. I dag har vi mange vaksiner som redder kjempe mange menneskeliv hvert år.

# data[].attributes.body
Den første defenestrasjonen i Praha involverte drap på sju medlemmer av et fiendtlig bystyre, gjennomført av en folkemengde av radikale tsjekkiske husitter.

Den andre defenestrasjonen i Praha var sentral i utløsningen av trettiårskrigen i 1618.

Den tredje hendte i Praha da den tsjekkoslovakiske utenriksminister Jan Masaryk, landets siste gjenværende ikke-sosialistiske minister, ble funnet død under baderomsvinduet i utenriksdepartementet om lag en måned etter etableringen av en klart kommunistisk dominert regjering.

# data[].attributes.body
Kongen av England krevde den franske kronen, og franskmennene ville fjerne engelskmennene fra sine områder i Europa. Det skapte en lang og bitter krig fra 1337 til 1453. Tusener av middelalderens riddere, soldater og bueskyttere døde på slagmarken.

# data[].attributes.body
Norge i union med Danmark

# data[].attributes.body
I 1905 gikk den danske prinsen Carl i land i Kristiania. Under navnet Haakon 7. ble han den første norske kongen på over 500 år. I 1397 gikk Norge inn i en union, sammen med Sverige og Danmark. Det skulle vise seg å være begynnelsen på en over fem hundre år lang unionstid for Norge. Myndighetene fikk stadig sterkere grep om befolkningen. Kontrollen ble til å kjenne på for bøndene som ble tvingt inn i militærtjeneste. Myndighetene krevde inn skatt og toll, og detaljstyrte livene deres. Men Norge klarte lenge nesten utelukkende å være et jordbrukssamfunn på tross av dette.

# data[].attributes.body
Renessansen oppsto

# data[].attributes.body
Korstogene var en serie kriger mellom kristne og muslimer som startet først og fremst som et middel for å sikre de kristne kontroll over Jerusalem og andre hellige steder fra bibelen, og for å redde restene av det gamle Østromerriket.

Det første korstoget besto av bønder. riddere og prester som dro av sted. Troppen besto også av kvinner og barn og utgjorde totalt ca 15 00 mennesker.

Det andre korstoget var det drevne europeiske krigere som dro av sted. Jerusalem og omkringliggende områder ble erobret og organisert som riker etter føydale prinsipper.

Det tredje korstoget handlet om at Jerusalems fall fikk den nyutnevnte paven, Gregor 8., til å proklamere et nytt korstog, som blant annet Rikard 1. "Løvehjerte" meldte seg til. Den kristne hæren erobret en rekke byer, og fikk okkupert Kypros. Øya fungerte som base for senere korsfarere.

Det fjerde korstoget handlet om at før korsfarerne hadde forlatt Europa, sto de i bunnløs gjeld. Så da den bysantinske prins Aleksios Angelos ba om hjelp til et kupp, slo de til. Dessverre hadde ikke Aleksios råd til å betale dem. Som hevn og erstatning inntok og plyndret korsfarerne Konstantinopel. Utviklingen fikk paven til å løse dem fra løftet om å marsjere til Jerusalem.

# data[].attributes.body
På 1400-1500-tallet oppsto renessansen, en ny epoke hvor humanismen ble født og sto sentralt. Mennesket kom i sentrum, noe som var nytt fra middelalderen hvor religion og kirke sto sentralt. Både kunsten og litteraturen var opptatt av menneskets storhet og individualitet.

# data[].attributes.body
Palasskulturen i Hellas

# data[].attributes.body
Rundt 2000.f.k dannet det seg en palasskultur på Kreta. Den aller største av palassene var Knossos. I palasset var det flere funksjoner. Blant annet politisk-administrative, forsyningsmessige og religiøse sentrum. Palasskulturen ble dannet av grekerne Kreta etter Hellas. Palasskulturen i Hellas ble avsluttet omkring 1100.f.k. En av de vanligste teoriene på denne avslutningen er at det kom et vulkanutbrudd på Thera omkring 1500.f.k. Det man da tenker er at jordbruket ble svekket på grunn av det tykke laget med aske, som førte til at økonomien samtidig ble svekket.

# data[].attributes.body
Vasco da Gama fant sjøveien til India.

# data[].attributes.body
I 1497 fant Vasco da Gama (1460-1524) sjøveien til India. Der etablerte portugiserne handelsstasjoner, og krydderimporten gjorde Lisboa til en av Europas viktigste byer.

# data[].attributes.body
I 1530-årene fikk Francisco Pizarro tillatelse av dronning Isabella til å innvandre Inkariket på vegne av Spania. Inkariket strakte seg gjennom dagens Equador i nord helt ned til Chile i sør, og hadde en befolkning på nesten 8 millioner. Imperiets hovedstad var Cuszco, og ble sett pågå som verdens navle.

Pizarros flokk på et par hundre soldater, ble omringet av den mektige inkahæren på 80 000 da de endelig nådde fram til keiserens residens. Pizarro inviterte inkaenes leder, Atapuhalta, med til deres leir. En dominikansk munk begynte å forkynne dett kristne budskapet, og Atapuhalta reagerte med å kaste fra seg en bibel han fikk i hendene. Pizarro respondere med fyre av kanoner mot den uvæpnede inkahæren, og tok Atapuhalta som gissel.

Uten en sterk leder slet inkaene, og på kort tid brøt imperiet sammen. Pizarro kunne dermed med sine få menn ta kontrollen over det mektige keiserdømmet.

# data[].attributes.body
Francisco Pizarro fikk dronning Isabellas tillatelse til å innvandre Inkaenes rike på vegne av Spania

# data[].attributes.body
Staten Preussen ble stadig mektigere

# data[].attributes.headline
Filosofene Sokrates, Plato og Aristoteles

# data[].attributes.subject
Filosofene Sokrates, Plato og Aristoteles

# data[].attributes.body
Filosofen Sokrates er i dag mest kjent for å selv framstå uvitende og stille spørsmål som gradvis gjorde folk mer og mer usikre på hva de egentlig mente. Slik fikk han folk til å reflektere mer over hvorfor de handlet og uttrykte seg som de gjorde.

Platon var elev av Sokrates. Platon betegnes som idealist, og var opptatt av ideer. Han mente at etter døden vil menneskets sjel søke seg tilbake til idéverdenen.

Aristoteles var elev av Platon, og sees på som motpolen til Platon, altså han var en realist. Aristoteles konsentrerte seg om det han kunne oservere, plante- og dyreliv, politikk, retorikk og diktning.

# data[].attributes.body
Aristoteles levde

# data[].attributes.body
Platon levde

# data[].attributes.body
Sokrates levde

# data[].attributes.body
I samme område som dagens Irak, Mesopotamia, lå den første sivilisasjonen vi kjenner. Disse folkene ble kalt sumererne. Sumererne var svært religiøse. Øverst var himmelguden An, elveguden Enki og luftguden Enil. De hadde sine egne tempel.

I Mesopotamia var det store sosiale forskjeller. Bøndene dyrket markene og måtte jobbe for jordeierne, mens slavene gjorde mesteparten av arbeidet som foregikk innenfor bymurene.

# data[].attributes.body
Mesopotamia oppsto

# data[].attributes.body
Den nordtyske og protestantiske staten Preussen ble på 1700-tallet mektigere. Preussen lå rundt Brandenburg, området rundt Berlin, og ved kysten av Østersjøen i deler av det som i dag er Polen. Den prøyssiske hæren var en av de beste i hele Europa på den tiden.

# data[].attributes.body
Høymiddelalder

# data[].attributes.body
Tidlig middelalder

# data[].attributes.body
Svartedauden rammet Norge

# data[].attributes.body
Senmiddelalder

# data[].attributes.body
Fruktbarhetsgudinnen

# data[].attributes.body
Jordbruksrevolusjonen

# data[].attributes.body
Olav Tryggvason startet å bygge Trondheim by og prøvde å gjøre Norge Kristen. I dag er Trondheim en av Norges største byer.

Svartedauen rammet Norge hardt og drepte mange tusen mennesker.

Norge var i en union med Danmark. Dette har ført til store likheter i språket.

Middelalderen har etterlatt seg mange spor. Sakshaug gamle kirke er en av steinkirkene som minner oss om at middelalderen var tida da kristendommen slo rot i Norge.

# data[].attributes.body
På 1500-tallet førte reformasjonen på denne tiden til en varig splittelse av kristenheten. Både mellom land og stater brøt det ut i religionskriger mellom katolikker og protestanter. Og etterhvert som dette utviklet seg ble behovet for militære styrker større og krav om bedre lønn.  Dette førte til at byråkratiet sørget for bedre skatteinnkreving, som igjen førte til sterkere og mer sentraliserte stater.

Det ene ble til enevelder og den andre staten som konstitusjonelle kongedømmer. Målet for denne økonomiske teorien var å samle mest mulig handel og rikdom innenfor en stats grenser.

# data[].attributes.body
- Michelangelo
- David
- Niccoló Machiavelli
- Vasco da Gama
- Colombus
- Martin Luther
- Karl 5.
- Elisabeth 1.
- Kristian Kvart
- Ulrik Fredrik Gyldenløve

# data[].attributes.body
Et skille i historien fra 1200 til 1600. Vesten fikk kontroll over store deler av verden. Europa knyttet land langt borte sammen i et globalt nettverk.

Kontakten med andre verdensdeler betydde også kulturmøter som verden ikke hadde sett for seg. Bevæpnet med kristendom, våpen og sykdomsmikrober valset europerne i mange tilfeller over lokale religioner  og kulturer. Stolte sivilisasjoner gikk på sjokkerende kort tid til grunne, og tvangsflytting av slaver fra Afrika til Amerika var en emigrasjon av historiske dimensjoner.

En viktig instutisjon i koloniene var kirken. Katedraler og kirkebygg fikk en sentral plass i de nye byene og bosettingene.

# data[].attributes.body
Kirken var bindeleddet mellom gammel og ny tid. I tidlig middelalder ble pave en betegnelse på biskopen i Roma. Fra midten av 700-tallet fikk paven, med støtte fra kongemakten i det nye Frankrike, gradvis kontroll over et område som strakte seg fra byen Roma og på tvers av det italienske fastlandet. Kirkeorganisasjonen var godt utbygd regionalt og lokalt.

# data[].attributes.body
Deles inn i tidlig middelalder (800-1130), høymiddelalderen (1130-1219) og senmiddelalderen (1350-1536).

Tidlig middelalderen starter med vikingtiden som innebærer befolkningsvekst og bosetting i nye områder, rikssamling (Harald Hårfagre) og kristning.

I første del av høymiddelalderen i Norge var landet herjet av borgerkrigen. På 1200-tallet opplevde Norge en politisk, økonomisk og kulturell oppblomstring. Også jordbruksproduksjonen og folketallet økte.

Senmiddelalderen er blitt omtalt som både nedgangstid og omstillingstid. Norge ble rammet av svartedauden på 1300-tallet. Rundt halvparten av befolkningen døde under pesten. Kongefelleskap brakte Norge i en union med Sverige i 1319, senere i en union med Danmark i 1380.

# data[].attributes.body
Svartedauden var en pest som rammet Norge i 1349. I august 1349 kom et skip fra England til Bergen, hvor mannskapet var pestsmittet. Dette regnes som starten på svartedauden i Norge. Pesten skal ha drept rundt halvparten av Norges befolkning på den tiden. Det var ikke for rundt 1650 at folketallet i Norge kom på samme nivå som før pesten.

Svartedauden førte til stort folketap og menneskelig lidelse, men på lengre sikt første den til bedre levekår for dem som overlevde. Det ble mye ledig jord, og folk kunne flytte fra gårder med lite eller dårlig jord til gårder men bedre jord.

På grunn av de store samfunnsmessige konsekvensene som kom med pesten, ble det naturlig å bruke svartedauden som periodeskille mellom høymiddelalder og senmiddelalder.

# data[].attributes.body
Senmiddelalderen er blitt regnet som en nedgangstrid med pest, kriger, bondeopprør og splittelse innenfor kirken. Det var også en tid med vekst og omstilling. I Nord-Italia blomstret handelen, og mange bønder fikk det bedre etter svartedauden.

# data[].attributes.body
I høymiddelalderen ble det strid mellom pave og keiser om innsetting av biskoper. Det endte med at kirken skulle få gjøre dette selv, men keiseren beholdt fortsatt en viss innflytelse. I 1095 oppfordret paven til korstog for å befri Det hellige land fra muslimene. Korsfarerne erobret Jerusalem. Kongerikene i Europa utviklet et fastere styringsapparat i høymiddelalderen.

# data[].attributes.body
Føydalisme ble brukt for å vise de gjensidige båndene mellom de forskjellige nivåene i adelen i store deler av Europa i tidlig middelalder. Dette var en styringsform som ble brukt i en tid med stort beskyttelsesbehov og dermed veldig gunstig for Keiseren eller Kongen. For da gjorde folk alt for å havne under dens sikkerhet, og mange ble dermed vasaller. Vasallene ble dems rådgiver og stilte med riddere til forsvar av riket, og til gjengeld fikk vasallen kongens eller keiserens beskyttelse. Videre fikk vasallen også disposisjon over et len med tilhørende inntekter.

# data[].attributes.body
- Keiser Justinian
- Keiserinne Theodora
- Hildegard fra Bingen
- Augustin
- Kong Alfred av Wessex
- Hertug Vilhelm av Normandie
- Gregor 7.
- Rikard Løvehjerte
- Saladin
- Marco Polo
- Jeanne d'Arc
- Harald Hårfagre
- Karl den store
- Harald Blåtann
- Olav Tryggvason
- Olav Haraldsson
- Olav den hellige

# data[].attributes.body
i Catal Huyuk, Tyrkia ble det funnet fruktbarthetsgudinner i de fleste oldtids kulturer og vitner om at det kanskje den viktigste endringen i menneskenes levemåte - overgangen til jordbruk

# data[].attributes.headline
Jordbruksrevolusjonen - De tidligste mennesker og samfunn

# data[].attributes.subject
Jordbruksrevolusjonen - De tidligste mennesker og samfunn

# data[].attributes.body
For ca. 12 000 år siden ble det en ny samfunnsform som skulle forandre historien totalt. Temperaturen på jorda steg og langs elvene fant menneskene hvete, rug og bygg. Menneskene valgte å bosette seg i områdene. Frø ble plantet og nye dyrkingsmetoder ble utviklet. Viktige ressurser som kjøtt, melk, ull, skinn og gjødsel ble sørget ved å temme griser, geiter og kveg i husholdningene. Hunder kunne brukes til vakthold og jakt, og bøfler og hester ga muskelkraft til pløying og transport.

Menneskene grep aktivt inn i naturen og dette var et viktig skritt på vei mot større kontroll over egen livssituasjon. Det ble mulig å bosette seg andre steder der nyttige planter og dyr ikke fantes. Dette var på grunn av at menneskene nå hadde en viss mulighet til å styre utviklingen selv.

Jordbruket spredte seg raskt. Oppfinnelsen av jordbruket skapte overskudd på mat, og deler av befolkningen kunne dive med annet fysisk arbeid

# data[].attributes.body
Heum, T. , Moum, T. , Teige. O - Alle tiders historie (2016)

# data[].attributes.body
Både Platon, Sokrates og Aristoteles kom med viktige leveregler, tanker og tenkemåter som er viktige for oss den dag i dag.

I dag lever halvparten av alle katolikker i Sør-Amerika.

Jordbruks revolusjonen har gjort det mulig for oss mennesker i dag å ha så velutviklet jordbruk som vi har i dag.

De olympiske lekene ble skapt, og har gitt hele verden en felles tradisjon, som gjennomføres hvert fjerde år.

# data[].attributes.headline
Bygninger  - De tidligste mennesker og samfunn og Antikken

# data[].attributes.subject
Bygninger  - De tidligste mennesker og samfunn og Antikken

# data[].attributes.body
- Zigguraten (tempelet) i Ur ca. 2000 f.Kr
- Palasset på Knossos 1500 f.Kr
- Istarporten inn til Babylon ca. 600 f.Kr
- Skolen i Athen
- Forum Romanum
- Keiser Titus' Triumfbue

# data[].attributes.headline
Personer - De tidligste mennesker og samfunn og Antikken

# data[].attributes.subject
Personer - De tidligste mennesker og samfunn og Antikken

# data[].attributes.body
- Tsjad-Mannen
- "Lucy"
- Homo Habilis
- Homo erectus
- Homo heidelbergensis
- Homo sapiens
- Fruktbarhetsgudinnen fra Catal Huyuk, Tyrkia
- Tutankhamon
- Aristoteles
- Solon
- Platon
- Sokrates
- Romulus
- Remus
- Claudia
- Spartacus
- Gaius Julius Cæsar
- Kleopatra
- Konstantin

# data[].attributes.body
Antikken
Middelalderen
Middelalderen i Norge
Oppdagelser og kulturmøter

# data[].attributes.body
Jesper, Victoria, Augusta og Vilde B

# data[].attributes.body
KAPITTEL 1-2
ca. 7 millioner år siden
Tsjad-mannen

ca. 2,5 millioner år siden
Det første ekte mennesket, Homo habilis, dukket opp.

ca. 1,6 millioner år siden
Den første tydelige menneskelignende hominiden Homo erectus.

2000 f.Kr
Rekonstruksjonen av Zigguraten

5500 år siden
Mesopotamia oppsto

2000 f.Kr
Palasskulturen i Hellas

1347-1337 f.Kr
Farao Tutankhamon styrte

776 f.Kr
De første olympiske lekene ble arrangert

508 f.Kr
Demokratiet ble innført gjennom en reform i Athen

490 - 479 f.Kr
Perserkrigene

470 - 399 f.Kr
Sokrates levde

427-347 f.Kr
Platon levde

390 f.Kr
Kristendommen ble statsreligion i Romerriket

384 - 322 f.Kr
Aristoteles levde

338 f.Kr
kong Filip av Makedonia erobret Hellas

323 f.Kr
Aleksander den stores rike

130 f.Kr
Romerne erobret Spania

410
Goterne erobret byen Roma

476
Romulus Augustulus ble avsatt

KAPITTEL 3-4

995
Olav Tryggvason prøvde å kristne landet

1075
Dictatus Papae

ca. 1200
De fire første korstogene

1319
Norge i union med Sverige

1397
Norge i union med Danmark

1650
Folketallet i Norge kom på samme nivå som før pesten

KAPITTEL 5-7

1337 - 1453
Hundreårskrigen

1453
Konstantinopel ble erobret av osmanene

1400-1500-tallet
Renesssansen oppsto

1460
Portugisernes oppfinnelse av kvadranten

1487
Bartolomeus Diaz nådde Kapp det gode håp på sørspissen av Afrika.

12. oktober 1492
Christoffer Columbus trodde han hadde nådd India

1497
Vasco da Gama fant sjøveien til India

1517
Martin Luthers teser ble spikret opp på kirkedøra i Wittenberg på Allehelgenssøndag

1519
Erobringen av aztekerriket

1522
Ferdinand Magellans lyktes i å seile jorda rundt

1536
Norge mistet sitt eget riksråd

1537
Reformasjonen
- Kongen tvangsinnført reformasjonen i Norge

1618
Defenestreringen i Praha

1700-tallet
Staten Preussen ble stadig mektigere

1709-1720
Den store nordiske krig

1765
Strilekrigen i Bergen i 1765

1780-årene
Lofthusopprøret i Agder og Telemark

Slutten av 1700-tallet
De første koppevaksinen kom, og man fikk kontroll over en sykdom som jevnlig tok livet av mange mennesker

1819
Panama løsrev seg fra Spania