# data[].attributes.attachment_link.title
How the mind makes new ideas: Bending, breaking, blending

# data[].attributes.attachment_link.description
How does humanity arrive at great ideas? Well, the natural world is full of amazing ingenuity (thanks, evolution!), including the human mind. When humans perceive natural phenomena like a bird taking flight, we're able to "bend" what we see into an eventual airplane.

# data[].attributes.body
Bestämde mig för att utforska möjligheten att ta fram en tjänst eller produkt som kan hjälpa till att skydda från solens farliga strålar.

# data[].attributes.body
Hur kan jag omforma det befintliga till något nytt?

Ta något och förändra det - gör det större, mindre, tjockare, rundare…

# data[].attributes.body
Plocka isär det befintliga och använda mig av de delar som passar in till mitt koncept?

Plocka isär en ide eller pryl, titta på alla delar var för sig för att kunna utveckla nya idéer.

# data[].attributes.body
Blanda det befintliga med nytt och på så sätt skapa en hybrid av det kända och det nya?

När du har två olika tankar, idéer, prylar som du mixar för att få fram en ny idé.

# data[].attributes.headline
Hur kan man hjälpa kunder  hitta rätt hudvårdsprodukter?

# data[].attributes.subject
Hur kan man hjälpa kunder  hitta rätt hudvårdsprodukter?

# data[].attributes.body
Jag har jobbat med försäljning av hudvård i många år och upplever att det finns en osäkerhet bland kunder om viken hudtyp dem har och vilka produkter som passar deras hud. Min tanke är att skapa en digital tjänst som kan göra hudanalyser. Tanken är att exempelvis online butiker som säljer hudvårdsprodukter ska kunna erbjuda tjänsten till sina besökare för att kunna anpassa produkter till kunden, men även att försäljare i fysiska butiker ska kunna använda redskapet som ett hjälpmedel vid försäljning.

Vidare funderar jag kring att skapa en app sammankopplad med tjänsten. När kunden sedan får hem sina produkter scannar man in dem i sitt bibliotek. Appen håller sedan reda på hur länge produkten håller, när den ska användas och vilket syfte den har. Man får alltså notiser om sin hudvårdsrutin för att få optimal effekt av den.

# data[].attributes.body
Skincity är en onlinebutik som säljer hudvård. På deras hemsida kan man göra ett hudtest genom att svara på olika frågor.

# data[].attributes.attachment_link.title
Professionell hudvård & makeup med utbildade hudterapeuter - Skincity

# data[].attributes.body
Kicks har en tjänst i sina fysiska butiker där man med hjälp av en apparat kan få fram sin exakta nyans på huden och på så sätt få hjälp att hitta rätt färg på foundation.

# data[].attributes.body
Det här är en app som tar fram indgridienser i produkten genom att man scannar streckoden.

# data[].attributes.attachment_link.description
‎Think Dirty is the easiest way to learn about the potentially toxic ingredients in your cosmetics and personal care products. It's an independent source that allows you to compare products as you shop. Just scan the product barcode and Think Dirty will give you easy-to-understand info on the product...

# data[].attributes.body
Foreo har nyligen släppt en nyhet som inte bara rengör din hy utan även analyserar den. Det gör att du hela tiden kan följa vilka framsteg din hudvårdsrutin ger.

# data[].attributes.attachment_link.description
LUNA fofo - Din smarta Beauty coach från FOREO 100% Personlig hudvård LUNA fofo är en sofistikera...

# data[].attributes.body
För att få en bild av hur personer går till väga när dem behöver uppdatera sina hudvårdsprodukter så bestämde jag mig för att göra intervjuer genom directed storytelning. Jag började med att ställa frågan ”Berätta hur du gick till väga när du senast köpte nya hudvårdsprodukter?” och därefter lät jag mina frågor flyta på beroende på vad dem svarade. Att prata direkt med potentiella användare gav mig en bra grund att stå på.

Jag samanställde svaren och plockade ut några citat:

”Jag går till en fysisk butik och handlar, jag använder alltid samma produkter så det är lätt att bara gå och ta dem på hyllan”

”Jag går ofta på ansiktsbehandlingar och brukar handla mina produkter hos dem eftersom jag alltid får så bra tips där”

”Jag älskar att prova nytt och köper minst ett par produkter i månaden! Jag handlar nästan alltid i online, ofta på Skincity eftersom jag gillar deras sercice”

”Jag handlar faktiskt inte det själv, jag ber min fru om hjälp och jag tror hon brukar beställa online”

”Online! Det är absolut smidigast eftersom jag sällan hinner till butiker”

När jag ställde frågan om dem hade varit intresserade av ny teknik som på några sekunder rekommenderade och anpassade hudvårdsprodukter så blev svaret övervägande positivt.

# data[].attributes.headline
Funderingar om hur man kan förändra tjänsten Colour ID

# data[].attributes.subject
Funderingar om hur man kan förändra tjänsten Colour ID

# data[].attributes.headline
Scanna av ansiktet genom att ta en selfie?

# data[].attributes.subject
Scanna av ansiktet genom att ta en selfie?

# data[].attributes.body
Testa hudtyp genom pappersmetoden!

# data[].attributes.attachment_link.description
För att kunna bestämma vilken hudtyp du har krävs det att huden är rengjord. Tvätta två gånger efter varandra men smörj inte in huden. Hur känns huden nu? Stramar det eller känns det behagligt rent? Låt det gå 2-3 timmar, känns huden annorlunda eller är det likadant som innan?

# data[].attributes.body
Fotoscanner av huden som analyserar hur huden kommer att förändras inom några år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VISIA System hudanalyse

Med VISIA System hudanalyse kan vi se hvordan huden din kommer til å se ut om noen år

Laserlegene kan tilby deg en dyptgående og grundig hudanalyse med den nyeste teknologien, VISIA System. Takket være VISIA hudanalyse kan vi på en dokumentert måte bedømme hvilken behandling og hvilke produkter som passer akkurat din hud. Med Visia hudanalyse kan vi se fremtidge:

Din hud fotograferes og analyseres via en avansert datamaskin, og du får et helhetsbilde over din huds egentlige tilstand, både på og under overflaten. Man skulle kunne si at det er nesten som å se inn i fremtiden, ettersom det er et tidsspørsmål før de kommer opp til overflaten. Vi måler også eventuelle hudproblemer, slik som f.eks. solskader, rynker, porer og arr.

Det er slik at de fleste skader ligger nede i huden, usynlig fra utsiden. Det beste resultatet av behandling er når du kan behandle i dybden og på overflaten samtidig. Med vår digitale VISIA hudanalysesystem kan vi sette opp ditt personlige hudpleieprogram mer nøyaktig enn ved å se på huden din på utsiden. Gjennom å måle analyseresultatet både før og etter en eventuell behandling hos oss, kan vi også konkret bedømme virkningen av hudpleieprogrammet. Ta kontakt med oss i dag for å bestille hudanalyse.
Omtale av systemet finner du her på klikk.no.

# data[].attributes.attachment_link.description
Med VISIA System hudanalyse kan vi se hvordan huden din kommer til å se ut om noen år Laserlegene kan tilby deg en dyptgående og grundig hudanalyse med den nyeste teknologien, VISIA System. Takket være VISIA hudanalyse kan vi på en dokumentert måte bedømme hvilken behandling og hvilke produkter som passer akkurat din hud.

# data[].attributes.body
Armband som skiftar färg när du har varit för länge i solen.

Tanke: Engångsprodukt som inte är miljövänlig, kan man utveckla?

# data[].attributes.attachment_link.title
Armband ska få folk att sola säkert - Vårdfokus

# data[].attributes.attachment_link.description
Ett gult armband som blir rosa när du har solat för länge, kan det vara något? Ett svenskt företag har utvecklat produkten, som vänder sig främst till barnfamiljer.

# data[].attributes.body
App som visar hur länge din hud klarar av att vara i solen.

Tanke: Hur säker är den? Kan man komplettera med något för att göra en bättre variant?

# data[].attributes.attachment_link.description
‎Njut av solen, men bränn dig inte! "Min soltid" ska göra det enklare för dig att njuta av solen utan att du bränner dig. Den ger dig möjlighet att beräkna hur länge du kan vara i solen utan att bli röd, utifrån var du är, tid på dagen och hur känslig du är för sol.

# data[].attributes.body
Hur mycket sol tål din hudtyp? Test genom att svara på olika påstående och få fram enheter som du kombinerar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det kan vara viktigt att göra en avvägning mellan risk och nytta. Vilken risk är du beredd att ta och hur gärna vill du bli brun? Varje grupp behöver sin egen skräddarsydda solinformation.

Vilken hudtyp har du?

Hudtypen är indelad efter reaktion på solljus.

Hudtyp 1. Blir lätt röd men aldrig brun.

Hudtyp 2. Blir lätt röd men också lite brun.

Hudtyp 3. Blir lite röd men alltid brun.

Hudtyp 4. Aldrig röd, mycket lätt för att bli brun.

Hudtyp 5. Alltid brun, olivfärgad hud. (Etniska grupper med halvmörk hud, t.ex. Asien, Indien).

Hudtyp 6. Mycket mörk eller svart hud. (Etniska grupper väsentligen Afrika, urbefolkning i Australien).

Vilken personlighetstyp är du?

Personlighetstypen är indelad efter önskan och strävan att bli brunare än man är på vintern.
(Fråga dig själv vad du skulle välja om det inte fanns några negativa medicinska konsekvenser).&nbsp

Personlighetstyp 1. Hellre vit än brun. Finner olust i att vara brun.

Personlighetstyp 2. Hudpigmenteringen spelar ingen roll för dig. Finner ingen lust i att vara brun.

Personlighetstyp 3. Hellre brun än vit. Viss olust om ej brun (på sommaren).

Personlighetstyp 4. Mycket hellre brun än vit. Betydlig olust om ej brun (På sommaren och ibland på vintern).

Personlighetstyp 5. Vägrar att inte vara brun. Stark olust om ej brun (på sommaren likaväl som på vintern).

Vilken risktagartyp är du?

Vilka risker är du beredd att ta, vilket pris är du beredd att betala med din hälsa?

Risktagartypen indelas efter beredskap att ta risker på lång sikt (hudcancer, för tidigt åldrande) för att uppnå vad man uppfattar som positiva effekter på kort sikt (solbrunhet).

Risktagartyp 1. Ej beredd att ta några risker alls för att bli brun.

Risktagartyp 2. Är neutral till risker med hälsan- en viss risk kan man dock acceptera.

Risktagartyp 3. Slarvar och tänker inte mycket på risker - tar varierande grad av risk vid olika soltillfällen.

Risktagartyp 4. Är beredd att ta betydande risker med hälsan för att bli brun.

Risktagartyp 5. Risken för hälsan har ingen betydelse eller får vara stor för att bli brun.Slutligen: Hur mycket och vad gör du för att bli brun?&lt En siffra kan du få fram genom att summera personlighetstyp + risktagartyp och dela med värdet på din hudtyp.&nbsp

Höga&nbsptal för personlighetstyp och risktagartyp i kombination med låga tal för hudtyp ger sämsta tänkbara situation för din hudhälsa. Vid höga tal kan det vara klokt att samråda med en hudläkare.

Exempel: Vi antar att du har hudtyp 3, du har personlighetstyp 3 och har risktagartyp 3. Det blir 3+3 delat med 3 och får sammantagna värdet 2.

En inte heller ovanlig person är hudtyp 4, personlighetstyp 4 och risktyp 4. Det blir 4+4 delat med 4 och får också sammantagna värdet 2.

Om du däremot har hudtyp 2 kombinerat med risktyp 4 och personlighetstyp 4 får du dubbla värdet alltså sammantagna värdet 4.

Kombinationen hudtyp 1 med risktyp 5 och personlighetstyp 5 ger katastrofvärdet 10!

Alla värden över 2 visar att du tar onödigt stora risker för din hud. Överväg och tänk efter vad du kan göra för att minska dina risker!

Detta är inget vetenskapligt beprövat test, men kan kanske ge upphov till en diskussion om hur soldyrkan hanteras bäst.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det kan vara viktigt att göra en avvägning mellan risk och nytta. Vilken risk är du beredd att ta och hur gärna vill du bli brun? Varje grupp behöver sin egen skräddarsydda solinformation. Hudtypen är indelad efter reaktion på solljus. Hudtyp 1. Blir lätt röd men aldrig brun. Hudtyp 2.

# data[].attributes.body
Bestämde mig för att spara ner massa bilder och skapade en moodboard som gav inspiration till nya idéer. Det ledde till att jag kunde göra en ny brainstorming som gav många nya tankar och ideér.

# data[].attributes.body
Skisser/tankar/ideér som kom fram efter min brainstorming som jag gjorde efter att ha gjort min moodboard med olika bilder inom hudvård.

# data[].attributes.body
Information om UV-strålningen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sol och solarier ger ljus, värme och ultraviolett strålning (UV-strålning). UV-strålning kan delas in i tre grupper, UVA, UVB och UVC, beroende på hur energirik den är. Ju mer energirik strålningen är, desto större är risken att den orsakar skador. Det är framför allt UVB-strålningen som gör att vi bränner oss om vi solar för mycket.

Solljuset och dess UV-strålning är sedan 1992 klassat som cancerframkallande för människor av Världshälsoorganisationens (WHO) forskningsorgan för cancer, International Agency for Research on Cancer (IARC). Sedan 2009 är alla sorters UV-strålning och även användning av solarium klassat som cancerframkallande i den högsta riskkategorin (klass 1).

Energin i strålningen beror på våglängden. En kortare våglängd innebär en mer energirik strålning. En lite förenklad bild av hur strålningen påverkar oss är att ju mer energirik strålningen är, desto större är risken för skador.

UVA-strålning

UVA-strålning är den strålning som är minst energirik. Både från solen och från solarier utgörs den största delen av UV-strålningen av UVA. Solarier har dessutom oftast en högre andel av UVA-strålning än den naturliga solen.

UVA gör pigmentet i huden mörkt. UVA tränger in i hudens djupare skikt. Strålningen får huden att åldras i förtid och kan orsaka hudcancer. UVA-strålning kan också bryta ner D-vitamin i huden.

UVB-strålning

UVB har våglängder som är kortare än UVA-strålningens och är därmed mer energirik. Ozonskiktet i atmosfären filtrerar bort stora delar av den skadliga delen av UV-strålningen och begränsar mängden UVB-strålning som når jordytan.

Det är framför allt UVB-strålningen som gör att vi bränner oss om vi solar för mycket.

Den gör också att huden åldras och kan ge upphov till hudcancer.

UVB tränger inte lika långt ner i huden som UVA gör.

UVB-strålningen har även dessa egenskaper:

Att starta produktionen av D-vitamin i huden.

Att öka produktionen av vissa celler i huden och göra den tjockare.

Att öka mängden pigment i huden.

Det förtjockade hudskiktet hindrar strålningen från att tränga in i vävnaderna. Detta ger ett betydligt bättre UV-skydd än vad den bruna färgen gör ensam.

Solarier har inte exakt samma sammansättning av UVA- och UVB-strålning som solen. Huden utvecklar därmed inte samma naturliga skydd vid solariesolning.

UVC-strålning

UVC-strålning är mycket energirik. Solens UVC-strålning når inte jordytan eftersom all UVC absorberas av atmosfären. UVC-strålning används till exempel i speciallampor för att döda bakterier.

Beräknad UV-instrålning

UV-instrålningen kan ha en betydelse för antalet hudcancerfall. Det är av intresse att känna till hur instrålningen varierar över landet och hur utvecklingen ser ut över tid. UV-instrålningen beräknas med Strång-modellen som är baserad på en rad olika väderparametrar. Strång-modellen beräknar instrålningen timme för timme i ett rutnät som täcker en stor del av norra Europa. SMHI genomför och Naturvårdsverket står för driftskostnaden av beräkningarna. Strång-modellen är framtagen av SMHI i samarbete med Naturvårdsverket och Strålsäkerhetsmyndigheten.

IARC:s cancerklassificering

Klass 1: Cancerframkallande för människor

Klass 2A: Troligen cancerframkallande för människor

Klass 2B: Möjligen cancerframkallande för människor

Klass 3: Inte möjligt att klassificera

Klass 4: Troligen inte cancerframkallande för människor

Senast uppdaterad:

# data[].attributes.attachment_link.description
Sol och solarier ger ljus, värme och ultraviolett strålning (UV-strålning). UV-strålning kan delas in i tre grupper, UVA, UVB och UVC, beroende på hur energirik den är. Ju mer energirik strålningen är, desto större är risken att den orsakar skador. Det ...

# data[].attributes.body
Information om STÅNG-modellen som mäter solstrålning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För att bättre kartlägga den rumsliga variationen har SMHI tillsammans med SSM, Strålsäkerhetsmyndigheten, och Naturvårdsverket tagit fram ett modellsystem för att beräkna yttäckande strålning. Systemet har fått namnet STRÅNG.

Solstrålningsarkiv sedan 1999

Modellsystemet gör beräkningar i ett rutnät över nordvästra Europa för varje timme. Varje ruta representerar en yta på 11x11 km. På så sätt får vi information om strålningen mellan våra mätplatser och även ute till havs. Beräkningarna baserar sig på kännedom om bl a molnens, vattenångans och ozonets geografiska fördelning.

Beräkningarna görs en gång per dygn för det föregående dygnet. Data och kartor finns från och med 1999. Modellberäknade data och kartor finns för:

CIE-viktad UV-strålning

Globalstrålning

Direktstrålning

Solskenstid

Fotosyntetiskt aktiv strålning (PAR)

För att beräkna de olika parametrarna behöver STRÅNG:

analysdata från MESAN

högupplöst modelldata från HIRLAM

isinformation från den oceanografiska modellen HIROMB

ozoninformation från ECMWF eller TOMS

Direkt, diffus och global strålning

Direktstrålning är den instrålning som kommer direkt från solen och mäts med en pyrheliometer. Pyrheliometerns instrument är riktad rakt mot solen och följer solens väg över himlavalvet. Med detta instrument kan man också mäta solskenstid. För att pyrheliometern ska börja registrera solskenstid kan man säga att det är när föremål börjar få skuggor. Om det är tjocka moln framför solen så att inga skuggor bildas blir direktstrålningen noll och ingen solskenstid registreras.

Pyranometer heter det instrument som mäter så kallad diffusstrålning eller globalstrålning. Diffusstrålning är den inkommande solstrålning utom direktstrålningen. Den diffusa strålningen är med andra ord strålning som reflekterats eller spridits över himlavalvet innan den träffar pyranometern (eller en yta på jorden). För att mäta diffusstrålning måste en skugganordning vara monterad på pyranometern för att skärma bort direktstrålningen.

Med globalstrålning menar vi den inkommande solstrålningen från hela himlavalvet som träffar en horisontell yta. Globalstrålningen är, med andra ord, summan av den direkta och diffusa strålningen som infaller mot en horisontell yta.

Mer om innehållet i STRÅNG

Strålningen i STRÅNG integreras över ett tidsintervall (månad, dag, timme) och därför presenterad strålningen som wattimmar per ytenhet. En viss del av solstrålningen kommer från det ultravioletta (UV) strålningsområdet på 280-400 nm. Det är UV-strålning som orsakar solbränna. Fotosyntetiskt aktiv strålning (PAR) är den strålning som fotosyntesen kan tillgodogöra sig.

Du kommer att skicka ett e-postmeddelande till Anke Thoss.

# data[].attributes.attachment_link.description
För att bättre kartlägga den rumsliga variationen har SMHI tillsammans med SSM, Strålsäkerhetsmyndigheten, och Naturvårdsverket tagit fram ett modellsystem för att beräkna yttäckande strålning. Systemet har fått namnet STRÅNG. Modellsystemet gör beräkningar i ett rutnät över nordvästra Europa för varje timme. Varje ruta representerar en yta på 11x11 km.

# data[].attributes.body
Sunsafe är en tjänst som hjälper till att hålla koll på hur mycket UV-strålning vi utsätts för. Tanken med tjänsten är att den ska beräkna hur länge man kan befinna sig i solen utan att det blir skadligt för huden. Den räknar även ut hur hög solskyddsfaktor man behöver och hur ofta man måste fylla på med ny.
Sunsafe består av ett digitalt armband och en app dit all information skickas. Armbandet mäter solens strålar samt hur mycket solskyddsfaktor som finns kvar på huden. Det gör att den hela tiden har koll på att man inte bränner sig eller utsätts för skadlig strålning.