# data[].attributes.body
Ungari mullad on üsna mitmekesised. Madalikel on viljakaid must- ja lammimuldi, kohati ka vähem viljakaid liivaseid muldi. Küngastel on keskmiselt viljakad pruunid metsmullad.

# data[].attributes.body
Ungari looduslik taimkate jaguneb kolmeks rühmaks:

Alföld oli kunagi hajali puudega rohumaa, kuid nüüd on suurem osa puid kadunud. Mõnes piirkonnas leidub kõrvuti võsaga akaatsia, tamme ja pööki. Taimkate koosneb põhiliselt rohust.

Dunántúli mägedes on pöögimetsi.

Kõige tihedamalt on metsi Ungari põhjaosa küngastel, kus kasvavad pöögid, tammed, valgepöögid ja vahtrad.

# data[].attributes.body
Suurem osa Ungarist on tihedalt asustatud, riigis elab u 9 823 000 inimest.

# data[].attributes.body
Maavarasid on vähe.

Peamine energiaallikas on süsi. Kivisütt leidub edelas, kuid sellest ei jätku riigi vajaduste katteks. Siin-seal Põhja-Ungari mäenõlvadel leidub pruunsütt. Läänes ja lõunas on väikesed naftavarud ning leidub maagaasi. Ka idas on maagaasimaardla.

Peamine mineraalne maavara on boksiit, mida ka eksporditakse.

# data[].attributes.body
Tööjõulisi on Ungaris 3,8 miljonit. Töötus oli 2012. aasta III kvartalis 10,4% (2009. aasta seisuga oli 10,8% ja 2008. seisuga 7,8%). 13,9% elanikkonnast elab alla vaesusepiiri.

Ungari tähtsaimad ekspordiartiklid on[1]

masinad ja varuosad 61,1%

teised tooted 28,7%

toidukaubad 6,5%

toormaterjalid 2%

kütused ja elekter 1,6%

Ungari tähtsaimad ekspordipartnerid on Saksamaa 25,54%, Itaalia 5,67%, Suurbritannia 5,41%, Prantsusmaa 5,37%, Rumeenia 5,28%, Slovakkia 4,97%, Austria 4,52% (2009).

Ungari tähtsaimad impordiartiklid on[1]

masinad ja varuosad 50%

kütused ja elekter 11%

toidukaubad

toormaterjalid

# data[].attributes.body
Doonau jõgi (Duna), mis voolab Ungari territooriumil 410 km pikkuselt, jaotab Ungari kaheks osaks. Suured jõed on veel Tisza, mis voolab 580 km pikkuselt Ungari kirdenurgast lõunasse, ja Drava (Dráva).

Ungari lääneosas asub 70 km pikkune väga madal Balatoni järv. Tisza jõel asub paisjärv (Tisza-tó).

# data[].attributes.body
Ungari on merepiirita riik Euroopas Doonau keskjooksul.
Ungari asub Kesk-Euroopas.
Riik piirneb Ukraina, Slovakkia, Austria, Sloveenia, Horvaatia, Rumeenia ja Serbiaga.
Ungari ulatus läänest itta on u 750 km ja põhjast lõunasse ligi 270 km. Ungari pindala on ligi 93 000 km2

# data[].attributes.body
Ungaris valitseb täielikult  mandriline paraskliima (parasvööde). Talved on külmad, pilvised ja niisked. Suved on soojad. Isoleeritud asendi tõttu mägede vahel on põuad sagedased. Aasta keskmine õhutemperatuur on 9,7 °C. Jaanuaris on kogu riigis temperatuurid alla nulli. Juulis ületavad tasandikel keskmised temperatuurid 20 °C.
Aastane sademete hulk on 250 kuni 500 mm.
Ungaris on

Pealinnas Budapstis, mis asub riigi keskosas, on jaanuari keskmine temperatuur −0,6 °C ja juuli
keskmine temperatuur 22,2 °C ning aasta keskmine sademete hulk+ 635 mm.

# data[].attributes.body
Ungari maastik koosneb põhiliselt tasastest kuni lainelistest tasandikest. Suure osa Ungarist moodustab Alföld.
Riigi põhjaosas Slovakkia piiri ääres on künkad ja madalad mäed.
Kõrgeim punkt on Kékes

(1014 või 1015 m üle merepinna)

Mátra mägedes.

Edela-Ungaris on Dunántúl
mäed. Läänepiiri ääres on väike osa Alpidest.