# data[].attributes.body
Digiraati-palvelussa voit osallistua keskusteluun sinua kiinnostavista ajankohtaisista aiheista

# data[].attributes.attachment_link.description
Digiraati on tuotettu yhteistyössä opetus- ja kulttuuriministeriön, kansallisen lapsistrategian, Tampereen yliopiston ALL-YOUTH-tutkimushankkeen, nuorisoalan osallisuuden osaamiskeskuksen ja Suomen Punaisen Ristin kanssa.

# data[].attributes.body
Täällä voit tutkia Euroopan unionin toimia

# data[].attributes.attachment_link.title
Osallistu, vaikuta ja äänestä – käytä oikeuksiasi | Euroopan unioni

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaikuta Euroopan unionin kehitykseen: osallistu kuulemisiin ja kansalaisaloitteisiin, tee vetoomus, keskustele EU-politiikasta, asetu ehdolle vaaleissa.

# data[].attributes.body
Jossain kaupoissa on patteri kirrätys

# data[].attributes.body
Syö kaikki ruoka🎉🎉🎉🎉🎉🎉🎉🎉🦷🦷🦷🦷🦷🦷🦷🦷🦷🦷🦷🦷🦷

# data[].attributes.body
Vie elektroniikka pois älä laita roskiin💥💥💥👻

# data[].attributes.body
kaunista

# data[].attributes.body
Yritä säästää energiaa

# data[].attributes.body
Kierrättämällä parannat ympäristöä

# data[].attributes.body
Älä tuhlaa vettä!!!💧💧

# data[].attributes.body
Muista vaikuttaa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen Nuorisovaltuustojen Liiton ydintehtävä on tukea nuoria vaikuttajia ja ryhmiä ympäri Suomen. Meiltä löytyy osaamista niin pienten kuntien kuin isompienkin alueiden haasteiden ratkaisemiseen. Toiminnassamme on tilaa jokaiselle vaikuttamisesta kiinnostuneelle nuorelle!

Olitpa siis kotoisin pienemmästä kunnasta, suuremmalta hyvinvointialueelta tai muuten vain kiinnostunut vaikuttamaan, olet tervetullut järjestömme toimintaan!

Vinkkejä vaikuttamiseen

Ole rohkea ja ota yhteyttä niin kuntasi viranhaltijoihin että päättäjiin! Menkää vaikka kahville puhumaan nuorille tärkeistä asioista.

Yhteistyössä on voimaa, hyödynnä siis verkostoja ympärilläsi!

Lähde mukaan toimintaamme verkostoitumaan ja oppimaan uutta omaan vaikuttajatyöhösi!

Tapahtumillamme pääsette oppimaan uutta vaikuttamisesta sekä tutustumaan muihin nuorisovaltuutettuihin ympäri Suomen.

Asiantuntijamme auttavat sinua vaikuttamisessa ja lausuntojen tekemisessä, ole siis rohkeasti yhteydessä heihin.

Ota Suomen Nuorisovaltuustojen Liiton materiaalipankki haltuun ja hyödynnä vinkit ja materiaalit vaikuttamisesi maksimoinniksi! Löydät materiaalipankista esimerkiksi erilaisia aloitepohjia.

Nuorisovaltuuston puheenjohtaja, liity puheenjohtaja-
verkostoon!

Verkoston tarkoituksena on tarjota keskustelufoorumi nuorisovaltuustojen puheenjohtajistoille vaihtaa ajatuksia ja tarjota tukea toisilleen. Tapaamisissa saa lisäksi tukea johtamiseen, tietoa liiton valtakunnallisesta edunvalvonnasta, sekä toiminnan kehittämisestä.

Miksi nuoren tulee saada vaikuttaa?

Lasten ja nuorten oikeudet vaikuttaa on kirjattu kansainvälisiin sopimuksiin, Suomen perustuslakiin sekä muihin säädöksiin. Jos joku kieltää sinulta mahdollisuuden vaikuttaa, voit vedota oikeuksiisi viittaamalla alla oleviin säädöksiin:

YK:n lastenoikeuksien sopimus

12. artikla: Lapselle on annettava erityisesti mahdollisuus tulla kuulluksi häntä koskevissa oikeudellisissa ja hallinnollisissa toimissa.

Perustuslaki (731/1999)

6. § Yhdenvertaisuus: Lapsia on kohdeltava tasa-arvoisesti yksilöinä, ja heidän tulee saada vaikuttaa itseään koskeviin asioihin kehitystään vastaavasti.

Nuorisolaki (1285/2016)

24. § Nuorten osallistuminen, vaikuttaminen ja kuuleminen: Kunnan ja valtion viranomaisen tulee tarjota ja järjestää nuorille mahdollisuus osallistua ja vaikuttaa paikallista, alueellista ja valtakunnallista nuorisotyötä ja -politiikkaa koskevien asioiden käsittelyyn tai heitä tulee muutoin kuulla mainituissa asioissa. Lisäksi nuoria on kuultava heitä koskevissa asioissa.

Kuntalaki (410/2015)

26. § Nuorisovaltuusto: Nuorten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien varmistamiseksi kunnanhallituksen on asetettava nuorisovaltuusto tai vastaava nuorten vaikuttajaryhmä (nuorisovaltuusto) ja huolehdittava sen toimintaedellytyksistä.

Perusopetuslaki (628/1998)

47. a § Osallisuus ja oppilaskunta: Opetuksen järjestäjän tulee edistää kaikkien oppilaiden osallisuutta ja huolehtia siitä, että kaikilla oppilailla on mahdollisuus osallistua koulun toimintaan ja kehittämiseen sekä ilmaista mielipiteensä oppilaiden asemaan liittyvistä asioista.

Laki hyvinvointialueesta (611/2021)

32. § Hyvinvointialueen vaikuttamistoimielimet:

Aluehallituksen on asetettava nuorten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien varmistamiseksi hyvinvointialueen nuorisovaltuusto tai vastaava nuorten vaikuttajaryhmä. Vaikuttamistoimielinten jäsenet valitaan hyvinvointialueen kunnissa toimivien vastaavien vaikuttamistoimielinten jäsenistä siten, että kustakin vaikuttamistoimielimestä valitaan vähintään yksi edustaja. Lisäksi vaikuttamistoimielimiin voidaan valita muita henkilöitä. Aluehallituksen on huolehdittava vaikuttamistoimielinten toimintaedellytyksistä.

Vaikuttamistoimielimille tulee antaa mahdollisuus vaikuttaa hyvinvointialueen toiminnan suunnitteluun, valmisteluun, toteuttamiseen ja seurantaan asioissa, joilla on tai joilla vaikuttamistoimielin arvioi olevan merkitystä lasten ja nuorten, ikääntyneen väestön tai vammaisten henkilöiden ja heidän tarvitsemiensa palveluiden kannalta, ja vaikuttamistoimielimet tulee ottaa mukaan osallistumisen ja kuulemisen kehittämiseen hyvinvointialueella.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuorelle - Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Tuemme nuoria vaikuttajia ja vaikuttajaryhmiä ympäri Suomen. Tutustu vaikuttamisen vinkkeihin ja nuorille suunnattuihin tapahtumiimme!

# data[].attributes.attachment_link.title
Vastuullinen kuluttaminen - Eettisen kaupan puolesta ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten vastuullisia kulutusvalintoja voi tehdä? Vastuullinen kuluttaminen ei ole helppoa, mutta Eetti auttaa.

# data[].attributes.body
https://www.ilmasto-opas.fi/artikkelit/suomessa-kaytetaan-paljon-uusiutuvaa-energiaa

# data[].attributes.body
täs on hyviä neuvoja miten sinäkin voit vaikuttaa politiikkaan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Politiikka voi tuntua hankalalta ja kaukaiselta, mutta oikeasti siinä on kyse ihmisten yhteisiin, arkisiin asioihin vaikuttamisesta, ongelmien ratkomisesta ja asioiden päättämisestä. Usein ajattelemme, että kansalaisten tai kuntalaisten pääasiallinen vaikuttamismahdollisuus on muutaman vuoden välein järjestettävien vaalien aikaan. Käytännössä voimme kuitenkin vaikuttaa jatkuvasti. Myös lapsilla ja nuorilla on oikeus ja monenlaisia mahdollisuuksia vaikuttaa yhteisiin asioihin myös ennen äänestysiän saavuttamista.

Politiikan käsittelyä on pitkään vierastettu suomalaisissa kouluissa, osin historiallisista syistä. Tutkimusten mukaan suomalaisten nuorten halukkuus ja kiinnostus osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan on tällä hetkellä laimeaa ja heidän luottamus omiin kykyihinsä yhteiskunnallisina toimijoina on kansainvälisesti vertailtuna heikkoa. Olisikin tarpeellista, että koulut ja opettajat pyrkisivät nykyistä aktiivisemmin edistämään sitä, etteivät nuoret kokisi voimattomuutta yhteiskunnallisten kysymysten edessä.

Tältä sivulta löydät taustatietoa politiikkaan vaikuttamisesta koulussa. Lisäksi sivulta löytyy kymmenen käytännön vinkkiä politiikkaan vaikuttamiseen. Niistä osa voidaan toteuttaa koulussa, osa ei. Kaikista vaikuttamistavoista kannattaa koulussa kuitenkin keskustella!

Taustaa, joka kannattaa lukea

Kansanliikkeet, joissa ihmiset ovat kokoontuneet yhteen vaatimaan poliitikoilta uusia lakeja tai toimintatapoja, ovat lähes kaikkien isojen yhteiskunnallisten muutosten takana. Kuuluisia historiallisia esimerkkejä tästä ovat mm. naisten äänioikeustaistelu Suomessa ja Etelä-Afrikan kansalaisoikeustaistelu apartheidin lopettamiseksi. 2000-luvulla mm. Suomessa ja Iso-Britanniassa kansanliikkeet olivat keskeisessä roolissa ilmastolain saamisessa maihin. Tuoreita esimerkkejä globaaleista kansanliikkeistä ovat viime vuosien Fridays for Future -mielenosoitukset, jossa miljoonat nuoret ovat vaatineet kunnianhimoisempia ilmastotoimia ympäri maailmaa, sekä kesällä 2020 USA:sta maailmanlaajuiseksi levinneet #BlackLivesMatter-mielenosoitukset. Niiden lopullisia yhteiskunnallisia vaikutuksia ei tässä vaiheessa vielä tiedetä.

Sana politiikka juontaa juurensa antiikin kreikan kielen sanaan politikos, joka merkitsee kansalaisia koskevaa. Alunperin politiikalla on siis tarkoitettu yleisesti vaikuttamista toisiin ihmisiin globaalilla, kansallisella tai yksilöllisellä tasolla. Nykyisin politiikasta puhuessamme tarkoitamme usein lähinnä puoluepolitiikkaa. Se on kuitenkin vain laajan kokonaisuuden yksi osa. Yhteisiin asioihin vaikutetaan myös muualla kuin puolueissa. Toivoa ja toimintaa -hankkeessa poliittinen vaikuttaminen nähdään puoluepolitiikkaa laajempana ilmiönä.
Voit edistää kestävän kehityksen mukaista politiikkaa esimerkiksi näin:

Puolusta lähiympäristöäsi, kuten metsän, puiston, vesistön tai paikallisten eläinten suojelua esim. antamalla palautetta rakennussuunnitelmista.

Kampanjoi Reilun kaupan puolesta: voisiko oman paikkakuntasi koulu, seurakunta tai koko kunta suosia Reilun kaupan tuotteita?

Vaadi parempia pyöräteitä ja mahdollisuuksia käyttää julkisia kulkuneuvoja

Vaadi opetukseen enemmän kestävän kehityksen sisältöjä ja vaikuttamisen mahdollisuuksia hyvien muutosten edistämiseen. Järjestäkää koulussa päättäjäpaneeli tai laittakaa viestejä kunnan virkamiehille tai päättäjille.

Edistä kouluruokailussa kasvisruoan lisäämistä ja ruokahävikin vähentämistä, anna palautetta oppilastoimikunnassa tai sen kautta

Anna palautetta palveluista, oli se sitten kiitos toimivasta palvelusta tai turhautunut kehitysehdotus huonosta palvelusta

Ilmoita ilkivallasta ja roskaamisesta, pyydä tehokkaampaa siivoamista ja kierrätystä, tee omia näkyviä kylttejä tai tempauksia

Anna palautetta esim. harrastusryhmäsi kautta - joukossa on voimaa.

Muista, että merkittävimmät muutokset saadaan aikaan yhdessä tekemällä!
Politiikkaa tehdään monilla tasoilla, myös paikallinen vaikuttaminen on tärkeää

Yhteisiin asioihin voidaan vaikuttaa monilla tasoilla: kansainvälisesti, YK:ssa, EU:ssa, Suomessa, maakunnissa, kunnissa ja paikoin kaupunginosissakin. Mitä laajempiin ihmisjoukkoihin tai alueisiin päätöksillä on vaikutusta, sitä laajempia ihmisjoukkoja tarvitaan päätösten taakse. Kun haluaa lähteä itse vaikuttamaan asioihin, on hyvä huomata, että paikallisiin asioihin on usein paljon helpompaa vaikuttaa kuin globaaleihin kysymyksiin. Toisaalta paikallisilla päätöksillä voi olla myös globaaleja vaikutuksia.

Monissa kestävän kehityksen kysymyksissä päteekin tuttu sanonta "Think globally, act locally". Esimerkiksi kunnissa tehdään jatkuvasti kestävän kehityksen kysymyksiin liittyviä päätöksiä. Kuntien pakollisia palveluja ovat esimerkiksi päivähoito, perusopetus, terveydenhuolto, sosiaalihuolto ja vanhustenhuolto. Kunnan tulee huolehtia myös mm. kirjastopalvelujen järjestämisestä, teiden ja katujen ylläpidosta, kaavoituksesta (eli esimerkiksi siitä, mihin ja millaisia taloja rakennetaan) sekä suurelta osin myös vesi-, jäte- ja energiahuollosta. Kaikki nämä asiat liittyvät tavalla tai toisella kestävään kehitykseen. Päätökset kunnan toimista tekee viime kädessä kunnan- tai kaupunginvaltuusto, ja lopulta ratkaisut vaikuttavat myös yksittäisten kuntalaisten toimiin.

Kunnissa pannaan käytännössä toimeen monia kansainvälisiäkin sopimuksia. Hyvä esimerkki tästä on Pariisin ilmastosopimus. Kunnilla on tärkeä rooli ilmastonmuutoksen hillinnässä sekä kunnallisten organisaatioiden omien päästöjen vähentämisen kautta että luomalla yhteistyömahdollisuuksia alueensa toimijoille. Ihannetilanteessa kunnan kaikki toimialat ja muut kunnan alueen toimijat suunnittelevat ja edistävät ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista yhteistyössä. Sama pätee muihinkin kestävän kehityksen kysymyksiin.

Toivoa ja toimintaa -hankkeen toimintaosiossa käsitellään koulujen mahdollisuuksia toimia yhteiskunnallisena vaikuttajana. Kuntien rooli on nostettu tässä poliittisen vaikuttamisen toimintamallissa vahvasti esiin siksi, että kunnan toimintaan ja päätöksiin vaikuttaminen on nuorille koulukontekstissa realistisen kokoinen haaste. On usein työläämpää ja hitaampaa saada aikaan havaittavia vaikutuksia esimerkiksi EU-tasolla tai Suomen valtion tasolla. Tämä ei toki tarkoita sitä, etteikö kansanedustajia, europarlamentaarikkoja tai presidenttiä kannattaisi lähestyä vaikkapa sähköpostein tai kirjein. Vaikuttamistoiminnassa kannattaa kuitenkin pyrkiä suuntaamaan energiansa oikein: oma aika ja voimavarat kannattaa käyttää siellä, missä ne saavat aikaan suurimman vaikutuksen.

Kouluissa politiikkaan suhtaudutaan ehkä turhankin varovaisesti

Suomen kouluissa ei tällä hetkellä juuri painoteta yhteiskunnallista opetusta. Sen sijaan opetuksessa korostuvat esimerkiksi matematiikka ja luonnontieteet. Opetusohjelmaan kuuluu enemmän esimerkiksi uskonnon opetusta kuin yhteiskuntaoppia.

Osa suomalaista kasvatusta kriittisesti tarkastelevista tutkijoista on huolissaan maamme yhteiskuntakasvatuksen tilasta. Fornaciari ja Männistö (2015) kirjoittivat Kasvatus & Aika -lehdessä suomalaisen yhteiskunta- ja demokratiakasvatuksen sudenkuopasta. Artikkelissa kerrotaan, että suomalaisten opettajien mielestä yhteiskunnalliset asiat ovat kyllä tärkeitä, mutta niiden pohtimiselle ei löydy opetuksessa aikaa. Yhteiskunnallista tiedostamista lisäävät lähestymistavat, kuten demokratia- ja osallisuuskasvatus tai kriittisen ajattelun taidot ovat kuitenkin vähäisessä roolissa niin peruskouluissa kuin opettajankoulutuksessakin.

Opettajan työ on yhteiskunnallista toimintaa, jota toteutetaan yhteiskunnallisessa instituutiossa ja jota ohjaavat yhteiskunnalliset, sitovat asiakirjat, kuten opetussuunnitelma. Siksi se asettuu myös osaksi politiikkaa ja poliittisen päätöksenteon taustalla vaikuttavia ideologioita. Suomalaista opettajuutta on kuitenkin läpi sen historian leimannut maltillisuus ja pidättäytyvyys yhteiskunnallisesta keskustelusta. Mielikuva opettajan toimen puolueettomuudesta ja neutraaliuudesta on vahva, ja julkisen keskustelun lisäksi se on tarttunut myös kasvatustieteeseen ja opettajankoulutukseen. Opetussuunnitelmien tavoitteista huolimatta koulussa ja opetuksessa korostuu usein tavoite ihmisten sopeuttamisesta vallitsevaan yhteiskuntaan eikä niinkään vallitsevan yhteiskunnan rakenteiden ja toimintamallien kyseenalaistaminen tai uudenlaisten toimintamallien etsiminen.

Opettajien asema yhteiskunnallisina ei-vaikuttajina on ongelmallinen varsinkin aktiiviseen kansalaisuuteen kasvattamisen ja demokratiakasvatuksen näkökulmasta. Puolueettomuusretoriikan taakse kätkeytyminen johtaa siihen, että koulun ja koulutuksen rooli monimutkaisten ja yhteiskunnallista analyysiä vaativien ongelmien ratkaisemisessa sivuutetaan. Lisäksi nuoret kokevat opetuksen avaavan yhteiskunnan toimintaperiaatteita, mutta jättävän heidät paitsi vaikuttamisen taidoista. Jotta opettajien yhteiskunnallinen tietoisuus kehittyisi, nykyisen opettajankoulutuksen pitäisi antaa enemmän tilaa yhteiskunnallisten ilmiöiden tarkastelulle ja ehkä myös yhteiskunnallisen vaikuttamisen harjoittelemiselle.

Monet näkevät, että koulun ja opettajakunnan rakentuminen yhteiskunnallisen neutraaliuden varaan ei ole ollut sattumaa, vaan se on historiallisesti rakentunutta. 1970-luvulla kouluissakin tapahtuneen ylipolitisoitumisen jälkeen politiikan kitkeminen kouluista oli joidenkin mukaan hyvinkin tietoista. Peruskoulu ja sen yhteiskunnallinen opetus kehittyivät Suomessa eri suuntaan kuin muissa Pohjoismaissa. Tästä syystä suomalaisessa opettajakunnassa on edelleen ajatuksia siitä, että politiikkaa tulisi kouluissa välttää.

Muutoksen tuulia on kuitenkin ilmassa. Puoluepolitiikkaa voidaan käsitellä kouluissa siinä missä matematiikan yhtälöitä, kieliopin kiemuroita ja ympäristöongelmien syitäkin. Kansanedustajien tai ministerien määrän sijaan olisi tärkeää oppia, ettei kaikkien tarvitse olla asioista samaa mieltä, oli kyseessä sitten valtion budjettiratkaisut tai koulun välipalakioskin tarjonta. Politiikka on arkeemme tiiviisti liittyvää yhteisten asioiden ratkomista, ja olisi tärkeää saada kaikki ihmiset tuntemaan, että asiat koskettavat myös heitä. Politiikan teemojen laajempi käsittely kouluissa voi innostaa nuoria myös seuraamaan politiikkaa ja kannustaa äänestämiseen.

Dokumentti koulujen politisoitumisesta on katsottavissa Ylen Elävässä arkistossa.

Tutustu Allianssin marraskuussa järjestämään Poliitiikka-viikkoon ja sen materiaaleihin täällä!

Oppilaita tulee kannustaa vaikuttamaan

Opetussuunnitelmien mukaan koulun tehtävä on tukea oppilaiden kasvua aktiiviseen ja osallistuvaan kansalaisuuteen, eli tarjota vaikuttamiskasvatusta ja mahdollistaa oppilaille vaikuttamisen kokemuksia käytännössä. Oleellista on huomioida oppilaista kumpuava vaikuttamisen tarve. Myös Lapsen oikeuksien sopimuksen mukaan lapsilla ja nuorilla on oikeus osallistumiseen ja vaikuttamiseen kaikissa heitä koskevissa asioissa sekä heitä kiinnostavissa yleisissä ja julkisissa asioissa. Nuorten äänen ja mielipiteiden kuuleminen demokratiassa ei kuitenkaan toteudu itsestään.

Vuonna 2017 julkaistun kansainvälisen ICCS-tutkimuksen mukaan suomalaisnuorten halukkuus ja kiinnostus osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan on laimeaa ja heidän luottamus omiin kykyihinsä yhteiskunnallisina toimijoina on kansainvälisesti vertailtuna heikkoa. Tutkimuksen mukaan luottamus omiin kykyihin on yhteydessä tulevaan aktiiviseen osallistumiseen. Parempi luottamus ennakoi todennäköisyyttä osallistua laillisiin mielenilmauksiin, äänestää ja osallistua muihin poliittisen toiminnan muotoihin. Tutkimus toteutettiin 8.-luokkalaisille, eli 13-17-vuotiaille nuorille, yli 20 maassa ympäri maailmaa.

Tämänkin tutkimuksen tuloksen perusteella voidaan ajatella, että koulun ja opettajien tulisi pyrkiä nykyistä aktiivisemmin edistämään sitä, etteivät nuoret kokisi voimattomuutta yhteiskunnallisten kysymysten edessä. Nuoret ovat varsinkin tulevaisuuden yhteiskunnallisia vaikuttajia, minkä vuoksi koulutusta ja yhteiskunnallista kasvatusta ei saisi missään tapauksessa erottaa toisistaan.

Monet tutkimukset osoittavat, että suurin vaikutus nuorten yhteiskunnallisen vaikuttamisen taitoihin on kodeilla. On väitetty, että nykyisellään vain pieni osa väestöstä saavuttaa valmiudet käyttää demokraattisia oikeuksia laajamittaisesti. Tarjotakseen kaikille yhtäläiset mahdollisuudet yhteiskunnalliseen osallisuuteen tulisi koulun tietoisesti tukea nuorten kykyä kasvaa aktiivisiksi ja demokraattisia oikeuksiaan laaja-alaisesti käyttäviksi kansalaisiksi. Nuorten vähäinen osallistuminen on huolestuttavaa tasa-arvoisen päätöksenteon kannalta. Tasa-arvoisten demokratiakäytäntöjen säilyminen voidaan taata vain, jos valtaosalla kansalaisista on tarvittavat taidot käytössään. Samalla turvataan se, ettei demokraattisesta politiikasta tule harvojen etuoikeus.

Demokraattisen ajattelun voi nähdä lähtevän liikkeelle mahdollisuudesta vapaaseen valintaan. Koulun kontekstissa tämä tarkoittaisi sitä, että oppilaalle annetaan mahdollisimman paljon vaihtoehtoisia toimintatapoja ja ajatusmalleja, jotta aidosti vapaa valinta toteutuisi.

10 tapaa vaikuttaa politiikassa

Keskustelu kääntyy helposti yksilön vaikuttamismahdollisuuksiin ja vastuisiin varsinkin silloin, kun puhutaan kestävän kehityksen kysymyksistä ja kun kyseessä ovat lapset ja nuoret. Yksilöiden valinnoilla on oma merkityksensä, mutta ne eivät riitä kestävän kehityksen haasteiden ratkaisemiseen, olivatpa ne miten kunnianhimoisia tahansa. Merkittävimmät muutokset saadaan aina aikaan yhdessä tekemällä ja yhteisiin asioihin vaikuttamalla.

Lapset ja nuoret ovat osa erilaisia yhteisöjä siinä missä aikuisetkin. Heillä on oikeus ja mahdollisuus vaikuttaa yhteiskunnassa myös ennen äänestysiän saavuttamista. Muutos lähtee liikkeelle esimerkiksi kysymällä, kyseenalaistamalla ja keskustelemalla niistä aiheista ja asioista, jotka ovat tärkeitä omassa tai läheistemme arjessa.

Alta löydät kymmenen vinkkiä erilaisiin poliittisen vaikuttamisen tapoihin, kuten keskusteluun osallistumiseen ja aloitteiden tekemiseen. Suurin osa vinkeistä sopii myös koulussa toteutettavaksi. Puoluepolitiikka on yksi poliittisen vaikuttamisen osa-alueista, ja siksi viimeisinä vaikuttamisen tapoina esitellään puolueeseen liittyminen, vaaleissa äänestäminen ja ehdokkaaksi asettuminen. Nämä eivät tietenkään voi olla koulutehtäviä, mutta niistäkin kannattaa keskustella koulussa toteutettavien vaikuttamistekojen ohella.

Lähetä viesti tai anna palautetta

Monet poliitikot toivovat jatkuvaa, avointa keskustelua kuntalaisten ja kansalaisten kanssa sekä tekevät mielellään päätöksiä, joita tietävät nykyisten tai tulevien äänestäjiensä kannattavan. Siksi poliitikkoihin kannattaa olla yhteydessä!

Helpoiten yhteydenotto käy sähköpostilla. Kansanedustajien, europarlamentaarikoiden ja kunnan- tai kaupunginvaltuutettujen yhteystiedot löytyvät avoimesti netistä. Viestin tai palautteen on oltava asiallinen ja rakentava, jotta sillä olisi oikeasti vaikutusta. Kerro viestissäsi selkeästi, kohteliaasti ja hyvin perustellen oma mielipiteesi asiasta, josta olet päättäjään yhteydessä. Jos sinulla on ratkaisuehdotus, kerro myös siitä. Nuorten velvollisuus ei ole ratkaista maailman ongelmia, joten voit hyvin myös vain ilmaista huolesi valitsemastasi aiheesta tai esittää kiitoksen mielestäsi hyvästä päätöksestä. Päättäjät kaipaavat kiitoksia ja tsemppiä siinä missä me muutkin ihmiset. Voit myös kysyä päättäjältä hänen mielipidettään tai neuvoa mielesi päällä olevasta asiasta. Ystävällinen yhteistyö on suotavaa, mutta toisaalta meillä on oikeus ja velvollisuuskin vaatia päättäjiltä vastauksia epäselviin kysymyksiin sekä riittävän kunnianhimoisia päätöksiä paremman maailman puolesta.

Ennen viestin tai palautteen lähettämistä kannattaa vielä pysähtyä miettimään, että olet lähettämässä viestiä sopivalle taholle. Kenen päätäntävallassa pohtimasi asia on? Onko oikea osoite kunnan tai kaupungin edustaja, maakunnan edustaja, eduskunnan tai hallituksen jäsen, viranomainen, oppilaitoksen edustaja vai jokin muu päättävässä asemassa oleva taho? Voit myös kysyä viestissäsi, kuka olisi oikea taho tai henkilö vastaamaan.

Usein on hyödyllistä kerätä kasaan ison joukon viestit ja toimittaa ne perille kerralla. Ehkä voitte kerätä viestejä koko luokalta tai vaikka koko koululta ja osoittaa ne vaikkapa kunnanhallitukselle?

Osallistu keskusteluun mediassa

Ihan tavalliset somessa ja muualla mediassa tehtävät asiat voivat olla yllättävänkin tehokasta vaikuttamista, olivatpa esille nostetut asiat isoja tai pieniä.

Julkiseen keskusteluun voi osallistua monenlaisilla tavoilla:

Jaa uutisia tai mielipidekirjoituksia sosiaalisessa mediassa

Reagoi muiden postauksiin somessa tykkäyksillä tai kommenteilla (esim. Facebook, Instagram, YouTube)

Seuraa poliitikkojen, puolueiden ja vaikuttajaryhmien omia some-sivuja - tykkää, kommentoi, jaa jne.

Kirjoita mielipidekirjoitus paikallislehteen

Muista keskusteluun osallistuessasi asiallisuus, ystävällisyys, kohteliaisuus ja hyvät perustelut!

Allekirjoita vetoomus

Eräs tehokas viestintätapa on ison ihmisjoukon mielipiteen välittäminen sopivalle taholle. Esimeriksi monet järjestöt tekevät tätä keräämällä nimiä vetoomuksiin ja luovuttamalla ne poliitikoille tai yrityksille, jotka tekevät asiaan liittyviä päätöksiä tai lakialoitteita.

Tarkista, onko sinulle tärkeällä järjestöllä parhaillaan käynnissä vetoomuskampanjaa ja allekirjoita vetoomus. Jos et ole minkään järjestön jäsen tai aktiivinen seuraaja, voi tästä listasta olla apua sinua kiinnostavien vetoomusten löytämisessä:

- Ihmisoikeuksiin pyrkivät vaikuttamaan mm. Amnesty, Ihmisoikeusliitto ja Pelastakaa lapset ry
- Ympäristökysymyksiin pyrkivät vaikuttamaan mm. WWF, Greenpeace ja Hiilivapaa Suomi
- Eläinten oikeuksiin pyrkivät vaikuttamaan mm. SEY Suomen Eläinsuojelu ja Oikeutta Eläimille
- Mm. Finnwatch, Eettisen kaupan puolesta ry ja Avaaz pyrkivät eri kampanjoissaan vaikuttamaan ympäristökysymyksiin ja ihmisoikeuksiin

Voit mennä suoraan järjestön verkkosivustolle tai kirjoittaa hakukoneeseen järjestön nimen ja sanan vetoomus.

Vetoomuksen allekirjoittamisen vaikuttavuutta lisää se, että kerrot sosiaalisessa mediassa allekirjoittaneesi vetoomuksen.

Osallistu mielenosoitukseen

Suomen perustuslaki takaa jokaiselle kokoontumisvapauden eli oikeuden järjestää mielenosoituksia ja osallistua niihin. Mielenosoituksessa ihmisjoukko kertoo, että mielenosoituksen aihe on heille tärkeä ja että he ovat siitä samaa mieltä. Mielenosoituksen luonteesta riippuen sanomaansa voi halutessaan vahvistaa kirjoittamalla viestin kylttiin tai huutamalla iskulauseita.

Mielenosoituksessa voidaan esimerkiksi käyttää ääntä, marssia, liikkua, pitää kylttejä, banderolleja ja kynttilöitä, jakaa materiaalia, käyttää äänentoistolaitteita ja pitää puheita. Mielenosoitukset voivat olla monenlaisia. Helsingissä eduskuntatalolla portailla istuminen on yksi esimerkki siitä, miten monin tavoin kiinnitetään huomiota yhteiskunnallisesti tärkeisiin kysymyksiin. Mielenosoitus voi olla myös esimerkiksi perinteinen vappumarssi puheineen, hiljainen kynttilätilaisuus jonkin tapahtuman muistoksi tai iloinen puistopiknik.

Täältä voi lukea lisää mielenosoitukseen osallistumisesta ja sen järjestämisestä erityisesti koulukontekstissa.

Tee tai allekirjoita kuntalais- ja kansalaisaloite

Aloitteiden tekeminen, allekirjoittaminen tai jakaminen on eräs tapa vaikuttaa asioihin. Vaaleilla valituilla päättäjillä on oikeus tehdä aloitteita (esimerkiksi kunnanvaltuutetut voivat tehdä valtuustoaloitteita), mutta myös tavalliset ihmiset voivat tehdä aloitteita tiettyjen sääntöjen puitteissa.

Kuntalaisaloite. Kunnan asukkailla ja muilla jäsenillä on oikeus tehdä kunnalle aloitteita sen toimintaa koskevissa asioissa. Aloitteessa esitetään yleensä parannusta johonkin asiantilaan ja pyritään usein edistämään jonkin laajemman ryhmän etua. Aloiteoikeus ei ole sidottu äänioikeuteen kunnallisvaaleissa, joten myös alle 18-vuotiaat voivat tehdä kuntalaisaloitteen.

Jokainen kuntalaisaloite käsitellään. Aloitetta käsittelee se viranomainen, jonka toimialueeseen se kuuluu (esim. lautakunta, kunnanhallitus tai valtuusto) ja käsittelyajat ovat kuntakohtaisia. Aloitteeseen voi kerätä mukaan myös muita osallistujia. Jos tekijöinä on vähintään kaksi prosenttia kunnan asukkaista, on asia otettava käsiteltäväksi kuuden kuukauden kuluessa asian vireille tulosta. Kunnan on ilmoitettava aloitteen tekijälle aloitteen johdosta suoritetut toimenpiteet sekä valtuustolle vähintään kerran vuodessa sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa tehdyt aloitteet ja toimenpiteet.

Kansalaisaloite. Äänioikeutettu Suomen kansalainen voi tehdä kansalaisaloitteen yhdessä vähintää neljän muun henkilön kanssa. Kansalaisaloitteella ehdotetaan uutta lakia, muutosta olemassaolevaan lakiin tai olemassaolevan lain kumoamista. Kansalaisaloite etenee eduskunnan käsiteltäväksi, jos se on kerännyt vähintään 50 000 kannatusilmoitusta kuuden kuukauden kuluessa. Myös aloitteen kannattajien tulee olla täysi-ikäisiä.

Kansalaisaloitteet tarvitsevat taakseen laajan joukon ihmisiä. Vaikka et voisi ikäsi puolesta vielä tehdä tai allekirjoittaa aloitetta, voit toimia aloitteiden puolesta kampanjoimalla niiden puolesta, jotta mahdollisimman moni täysi-ikäinen allekirjoittaisi aloitteen. Voit jakaa aloitteesta tietoa sosiaalisessa mediassa tai kertoa aloitteesta tutuille aikuisille.

Osallistu järjestöjen toimintaan

Suomessa keskeinen osa kansalaistoimintaa tehdään kansalaisjärjestöissä. Kansalaisjärjestöillä on merkittävä rooli esimerkiksi julkisessa keskustelussa sekä kotimaassa että myös kansainvälisesti.

Yhdistysten ja järjestöjen jäsenet pyrkivät edistämään yhteisiä tavoitteita tai arvoja, mutta kansalaisjärjestöillä voi olla monenlaisia tavoitteita. Monien kansalaisjärjestöjen tavoitteet kuitenkin liittyvät tavalla tai toisella kestävän kehityksen tavoitteisiin. Järjestöjen päämäärät saattavat olla esimerkiksi poliittisia, sosiaalisia tai ympäristöön liittyviä.

Monet kansalaisjärjestöt valvovat, että kansalaisten ääni kuuluu päätöksenteossa, ja monet järjestöt tekevät myös suoraa poliittista vaikuttajaviestintää eli lobbaavat poliittisia päättäjiä.

Järjestöt kokoavat yhteen samalla tavalla ajattelevia ihmisiä ja välittävät kanaviensa kautta isojen ihmismäärien mielipiteitä ja ajatuksia päättäjien tietoon erilaisilla tavoilla. Siksi järjestöjen toiminta ja siihen osallistuminen on eräs tärkeä poliittisen vaikuttamisen osa.

Yleensä järjestöjen nettisivuilla lukee, minkälaiseen toimintaan se tarjoaa mahdollisuuksia. Asiasta myös kysyä sähköpostitse tai puhelimitse. Haluaisitko sinä toimia esimerkiksi vapaaehtoisena jossakin tapahtumassa, auttaa sinua kiinnostavan kampanjan viestien levittämisessä tai liittyä järjestön hallituksen jäseneksi?

Osallistu osallistavaan budjetointiin

Osallistuva budjetointi on joissakin kunnissa käytössä oleva toimintatapa, jossa asukkaat otetaan hyvin käytännöllisellä tavalla mukaan yhteisiä verovaroja koskevaan keskusteluun, suunnitteluun ja päätöksentekoon. Osallistuvan budjetoinnin toteuttamiseen ei ole olemassa yhtä ainoaa oikeaa menetelmää, vaan sitä toteutetaan kunnissa monin eri tavoin.

Kunnanvaltuustot päättävät kunnissa kuntatalouden isoista linjoista, mutta osallistuvan budjetoinnin kautta kuntalaisia voidaan ottaa mukaan päätöksentekoon esimerkiksi äänestämään rahojen sijoittamisesta käytännönläheisissä kysymyksissä: Miten kevyen liikenteen väylät, viheralueet ja liikuntapaikat toteutetaan? Mihin koulut ja päiväkodit sijoitetaan? Millaisia palveluita ja rakenteita kunnan alueelle toivotaan erityisesti?

Selvittäkää, hyödynnetäänkö teidän kunnassanne osallistuvaa budjetointia. Millä tavoin ja millaiselle aikataululla se toteutetaan? Ketkä voivat osallistua? Voisitteko kannustaa kuntanne päättäjiä ottamaan osallistavan budjetoinnin käyttöön?

Liity puolueeseen tai tue ehdokasta

Puolueet ovat aatteellisia yhdistyksiä, joiden tarkoituksena on valtiollisiin asioihin vaikuttaminen. Puolueen jäseneksi liitytään yleensä puolueen paikallisyhdistyksen kautta. Jos kiinnostut puoluetoiminnasta, kannattaa ensin olla yhteydessä valitsemasi puolueen paikallisiin toimijoihin. Monilla puolueilla on nuorisojärjestöjä, joihin nuoren henkilön kannattaa tutustua ensimmäisenä.

Puolueen varsinaiseksi jäseneksi voi liittyä 15 vuotta täytettyään. Puolueeseen liittyessäsi sinun tulee hyväksyä puolueen yleiset periaatteet.

Politiikkaan voi mennä mukaan milloin vain, mutta vaalien alusaika on siihen erityisen hyvä hetki. Ehdokkaita voi tukea myös olematta puolueen jäsen. Voit kysyä mahdollisuutta liittyä valitsemasi ehdokkaan tukitiimiin vaalien alla. Samalla tutustut ihmisiin ja näet millaista poliittinen yhdistystoiminta on. Myös esimerkiksi poliitikon tai puolueen viestien jakaminen vaikkapa sosiaalisessa mediassa on tärkeää tukityötä. Ehdokkaita voi tukea myös lahjoittamalla rahaa heidän kampanjaansa varten.

Poliittiseen paikallisyhdistystoimintaan tarvitaan mukaan kaikenlaisia jäseniä. Toiset ihmiset ovat enemmän kiinnostuneita politiikan sisältökysymyksistä ja tähtäävät kenties kansanedustajiksi tai puoluejohtajaksi. Toiset haluavat tehdä vaalityötä ehdokkaiden tukena ja jakavat mielellään ilmapalloja ja kahvia sekä keskustelevat ihmisten kanssa. Kaikkia tarvitaan. Yhdistystoiminnassa kaikille halukkaille löytyy mielekästä tehtävää.

Ryhdy itse ehdokkaaksi

Oikeus asettua ehdokkaaksi vaaleissa on Suomessa perusoikeus. Kunta- ja eduskuntavaaleissa sekä presidentinvaaleissa ja eurovaaleissa ehdokkaan on oltava vähintään 18-vuotias ja äänioikeutettu. Tarkemmat vaalikelpoisuuden ehdot eri vaaleissa voit tarkistaa täältä.

Ehdokkaaksi voi tulla kahdella tavalla: joko puolueen ehdokkaana tai valitsijayhdistyksen ehdokkaana. Jos haluat puolueen ehdokkaaksi, ota suoraan yhteyttä kyseiseen puolueeseen hyvissä ajoin ennen vaaleja. Kukin puolue asettaa ehdokkaansa omien sääntöjensä edellyttämällä tavalla. Jos haluat ehdokkaaksi mutta et minkään puolueen ehdokkaaksi, sinun tulee perustaa valitsijayhdistys. Eri vaaleissa valitsijayhdistykseen tarvitaan mukaan tietty määrä ehdokkuuttasi kannattavia henkilöitä.

Ehdokkaana voit kampanjoida sinulle tärkeiden asioiden puolesta ja parhaassa tapauksessa tulla valituksi päättävään asemaan.

Äänestä vaaleissa

Poliittisen vaikuttamisen tapoja on paljon erilaisia. Äänestäminen on niistä monille tutuin, mutta silti läheskään kaikki äänioikeutetut eivät valitettavasti äänestä vaaleissa. Suomessa viimeisimmissä eduskunta- ja presidentinvaaleissa äänesti n. 70 % äänioikeutetuista, kuntavaaleissa n. 60 % ja eurovaaleissa vain noin 40 %.

Edellä mainituissa vaaleissa äänioikeutettuja ovat 18 vuotta täyttäneet. Äänioikeuteen eri vaaleissa vaikuttaa henkilön kansalaisuus ja asuinkunta. Tarkemmat äänioikeuden ehdot eri vaaleissa voit tarkistaa täältä.

Lisäksi on myös muita vaaleja, joissa voit mahdollisesti äänestää. Seurakuntavaaleissa voivat äänestää kaikki seurakunnan 16 vuotta täyttäneet jäsenet. Alaikäiset nuoret voivat monilla paikkakunnilla äänestää myös nuorisovaltuuston vaaleissa.

Tutkimusten mukaan äänestyskynnys yleensä kasvaa, jos vaaleissa ei äänestä ensimmäisellä kerralla, kun se olisi mahdollista. Se, että mahdollisimman moni äänioikeutettu äänestää vaaleissa, olisi kuitenkin demokraattisen yhteiskunnan toiminnan kannalta erittäin tärkeää. Äänestäminen kannattaa aina!

Huomio opettaja! Muistathan, että Allianssi järjestää nuorten vaalit aina valtakunnallisten vaalien yhteydessä. Nuorisovaalit ovat varjovaalit, joissa äänestetään samoja ehdokkaita kuin varsinaisissakin vaaleissa. Vaalipiiri määritetään oppilaitoksen osoitteen mukaan ja äänioikeutettuja ovat kaikki alle 18-vuotiaat nuoret. Nuorisovaalit on loistava oppimis- ja opetustapahtuma kaikille peruskouluille ja toisen asteen oppilaitoksille. Nuorisovaaleissa nuoret tutustuvat vaaleihin ja ehdokkaisiin sekä saavat konkreettisen kokemuksen äänestämisestä. Ehkä teidänkin koulussanne järjestetään nuorisovaalit seuraavien valtakunnallisten vaalien yhteydessä?

Lähteet ja linkit kootusti + lisälukemista

Fornaciari, A., & Männistö, P. (2015). Yhteiskunta- ja demokratiakasvatuksen sudenkuoppa. Opettajien avulla kohti kriittisempää kansalaisuutta. Kasvatus & Aika, 9(4). Noudettu osoitteesta: https://journal.fi/kasvatusjaaika/article/view/68556/29829

Politiikka kouluihin! (Tylkkäri 2010). https://www.tylkkari.fi/ilmiot/politiikka-kouluihin. (Teksti ei ole enää luettavissa netissä)

Koulujen ylipolitisoitumisesta 70-luvulla on toivuttu - politiikan näkyvyys kouluissa on kääntynyt kasvuun (Yle 2019). https://yle.fi/uutiset/3-10618109

Enemmän KUNTAVAIKUTTAMISTA! (Kuntavaikuttamisen malli kouluille)(Open ilmasto-opas) https://openilmasto-opas.fi/enemman-kuntavaikuttamista/

Kun koulu kannustaa mielenosoituksiin (Häiriköt-päämaja). https://hairikot.voima.fi/blogi/koulu-kannustaa-mielenosoituksiin/

Koulu mielenosoituksessa - Vinkkejä ja ohjeita osallistuville ja ei-osallistuville (Toivoa ja toimintaa). https://toivoajatoimintaa.fi/toiminta/mielenosoitus/

Vaalikelpoisuus (vaalit.fi). https://vaalit.fi/vaalikelpoisuus

Äänioikeus (vaalit.fi). https://vaalit.fi/aanioikeus

Vaalit (Tilastokeskus). http://www.tilastokeskus.fi/tup/suoluk/suoluk_vaalit.html

Nuorten vaalit (Allianssi). https://nuorisoala.fi/palvelut/demokratiakasvatus-ja-osallisuus/nuortenvaalit/

Poliittisessa paikallisyhdistyksessä (osallistu.fi) https://www.osallistu.fi/politiikassa/miten-voit-vaikuttaa-paikallises/poliittisessa-paikallisyhdistyks/. (Teksti ei ole enää luettavissa netissä)

Kriittinen pyöräretki (Maan ystävät). https://maanystavat.fi/kriittinen

Osallistuva budjetointi kunnissa ja maakunnissa (Kuntaliitto / Ritva Pihlaja, 2017). https://www.kuntaliitto.fi/julkaisut/2017/1837-osallistuva-budjetointi-kunnissa-ja-maakunnissa

Kuntalaisaloite. https://www.kuntalaisaloite.fi/

Kansalaisaloite. https://www.kansalaisaloite.fi/fi

Politiikkaviikko (Allianssi). https://nuorisoala.fi/palvelut/demokratiakasvatus-ja-osallisuus/politiikkaviikko/

Saako koulussa puhua politiikkaa? Kysymyksiä ja vastauksia yhteiskunnallisten asioiden käsittelystä koulussa (Opetushallitus). https://www.oph.fi/fi/uutiset/2021/saako-koulussa-puhua-politiikkaa-kysymyksia-ja-vastauksia-yhteiskunnallisten-asioiden

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuorikin voi vaikuttaa politiikkaan - Toivoa & Toimintaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Politiikka voi tuntua hankalalta ja kaukaiselta, mutta oikeasti siinä on kyse ihmisten yhteisiin, arkisiin asioihin vaikuttamisesta, ongelmien ratkomisesta ja asioiden päättämisestä. Usein ajattelemme, että kansalaisten tai kuntalaisten pääasiallinen vaikuttamismahdollisuus on muutaman vuoden välein järjestettävien vaalien aikaan. Käytännössä voimme kuitenkin vaikuttaa jatkuvasti. Myös lapsilla ja nuorilla on oikeus ja monenlaisia mahdollisuuksia vaikuttaa yhteisiin asioihin myös ennen ...

# data[].attributes.body
Täällä voit lukea mitä on reilu kauppa

# data[].attributes.attachment_link.description
Reilu kauppa on vaikuttava vaihtoehto edistää vastuullisuutta ja kehittää kaupankäyntiä. Sertifiointi ottaa huomioon sekä ihmisoikeudet että ympäristön.

# data[].attributes.body
Tällä voi oppia lajittelemaan! Käy katsomassa!

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitä lajittelemallesi jätteelle tapahtuu? Koetko, että roskien säilytys kotona on hankalaa? Tutustu vinkkeihimme ja tee lajittelu helpoksi!

# data[].attributes.body
Tääällä voit oppia lajitelemaan käy katsomassa!

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitä lajittelemallesi jätteelle tapahtuu? Koetko, että roskien säilytys kotona on hankalaa? Tutustu vinkkeihimme ja tee lajittelu helpoksi!

# data[].attributes.body
Älä roskaa!

# data[].attributes.body
Älä roskaa jos haluat että luonto pysyy hyvänä ja siistinä.

# data[].attributes.body
Älä roskaa luontoa.

# data[].attributes.body
tämä sivuto auttaa sinua ymmärtämään ilmaston ja ihmisten ongelmia ja autaa sinua säästämään energiaa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maatalous Metsät ja metsätalous Kalastus ja kalatalous Poro- ja riistatalous Ympäristönsuojelu Maankäyttö Rakentaminen Liikenne ja liikennesuunnittelu Teollinen tuotanto Energiantuotanto ja energiahuolto Jätehuolto Vesihuolto Matkailu ja virkistys Liikunta Opetustoimi Kulttuuri ja kulttuuriympäristö Sosiaalipalvelut Terveydenhuolto Ympäristöterveydenhuolto

# data[].attributes.body
Toimi rasismia vastaan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rasisminvastaiset toimintaohjeet jokaiselle

1. Pyrin tunnistamaan omat ennakkoluuloni ja muuttamaan käsityksiäni tarpeen mukaan.
Tutustun ennakkoluulottomasti erilaisiin ihmisiin, suhtaudun heihin tasavertaisesti ja kohtaan jokaisen ihmisen yksilönä.
2. Pyrin omalla toiminnallani vaikuttamaan ihmisten ja koko yhteiskunnan asenteisiin.
Käytän asemaani vaikuttaakseni siihen, että yhteiskunta edistää syrjimättömyyttä ja yhdenvertaisuutta.
3. Tiedostan syrjinnän kokemusten moninaisuuden.
Rasistisen sorron lisäksi syrjintää voi kokea monesta muustakin syystä, esimerkiksi sukupuolen, seksuaalisuuden, vammaisuuden tai koulutustason vuoksi. Kaikenlainen syrjintä on väärin.
4. Puutun rasistisiin tilanteisiin ja vihapuheeseen arjessani.
Osoitan rasismin kohteeksi joutuvalle, että en hyväksy rasistista käytöstä tai vihapuhetta ja että olen hänen tukenaan. Minun ei tarvitse hyväksyä myöskään itseeni kohdistuvaa rasismia tai vihapuhetta.
5. Kuuntelen, kouluttaudun ja opin.
Tutustun aiheeseen dokumenttielokuvien, kirjojen ja verkkosivujen avulla. Verkostoidun ja osallistun luentosarjoihin, keskustelutilaisuuksiin ja kansalaistapahtumiin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rasisminvastaiset toimintaohjeet jokaiselle 1. Pyrin tunnistamaan omat ennakkoluuloni ja muuttamaan käsityksiäni tarpeen mukaan. Tutustun ennakkoluulottomasti erilaisiin ihmisiin, suhtaudun heihin tasavertaisesti ja kohtaan jokaisen ihmisen yksilönä. 2. Pyrin omalla toiminnallani vaikuttamaan ihmisten ja koko yhteiskunnan asenteisiin. Käytän asemaani vaikuttaakseni siihen, että yhteiskunta edistää syrjimättömyyttä ja yhdenvertaisuutta. 3. Tiedostan syrjinnän kokemusten moninaisuuden.

# data[].attributes.body
ok

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuva: Charles Deluvio / Unsplash

Internetissä voimme vaikuttaa yhteisiin asioihimme lukuisin eri tavoin. Seuraavassa esittelemme joitakin helppoja ja konkreettisia vaikuttamistapoja. Osa vinkeistä liittyy somevaikuttamiseen, osassa hyödynnetään erilaisia verkkosivuja. Mikä tai mitkä niistä tuntuvat sinulle sopivilta vaikuttamisen tavoilta ja mihin itsellesi tärkeisiin asioihin haluaisit vaikuttaa?

Löydät tältä sivulta vinkkejä meemien tekemiseen, uutisjuttujen ja tiedon jakamiseen somessa, vetoomusten allekirjoittamiseen, valokuvilla vaikuttamiseen ja vastamainosten tekemiseen.

Meemit ovat nopeasti toteutettava, ajan hermolla oleva ja hyvin tehtynä helposti somessa leviävä viestimistapa. Mikä aihepiiri sinua mietityttää, ärsyttää tai innostaa juuri nyt? Kerro se meemillä!

Ohje meemin tekniseen toteutukseen: Kirjoita Googleen sana meme generator ja etsiydy johonkin generaattoriin, esim. imgflip.com on hyvin toimiva generaattori. Valitse sopiva kuva (vaihtoehtoja on yli 1000) ja kirjoita siihen naseva teksti.

Levitä valmiita meemejä omassa somessasi tai vaikka koulun somessa!

Tämä meemi kertoo elektroniikan päästöistä ja eri brändien vertailusta. Meemi on tehty Kännyköitä ja vastamainontaa -työpajassa Mäkelänrinteen lukiossa.

Näissä meemeissä käsitellään luonnon monimuotoisuiden vähenemistä, ilmastonmuutosta ja ilmastotekoja. Kuvat: BMOL ry

2. Jaa tietoa tai uutisia sosiaalisessa mediassa

Ihan tavalliset somessa tehtävät asiat voivat olla yllättävänkin tehokasta vaikuttamista, olivatpa esille nostetut asiat isoja tai pieniä. Uutiset ja erilaiset tietotekstit muuttuvat kiinnostavammiksi, kun tuttu tai sukulainen kertoo kiinnostuneensa niistä, eli esimerkiksi jakaa uutisen sosiaalisessa mediassa. Siksi esimerkiksi uutisten jakaminen on yhdenlaista vaikuttamistoimintaa!

Postauksesi muuttuu muille vieläkin kiinnostavammaksi, kun perustelet, miksi jakamasi juttu on mielestäsi tärkeä tai kiinnostava. Voit myös koota lyhyen tiivistelmän jutun sisällöstä. Näin myös sellainen ihminen, joka ei jaksa avata linkkaamaasi juttua, saattaa saada käsityksen sen sisällöstä.

Etsi sinua kiinnostavaan kestävän kehityksen kysymykseen liittyvä uutinen, artikkeli, infografiikka tai tietopohjainen video ja jaa se sosiaalisessa mediassa (myös jokin whatsapp-ryhmä käy tähän hyvin) oman viestisi kera.

HUOM! Ennen tiedon jakamista kannattaa vielä tarkistaa, että tieto on peräisin luotettavasta lähteestä eikä sisällä huuhaata. Apuna voit käyttää esimerkiksi tätä pääkaupunkiseudun kirjastoverkoston vinkkilistaa.

Ilmastoaktivisti Greta Thunberg postasi Facebookiin uutisen luonnon monimuotoisuuden vähenemisestä.

3. Allekirjoita vetoomus

Eräs tehokas viestintätapa on ison ihmisjoukon mielipiteen välittäminen sopivalle taholle. Järjestöt tekevät tätä esimerkiksi keräämällä nimiä vetoomuksiin ja luovuttamalla ne poliitikoille tai yrityksille, jotka tekevät asiaan liittyviä päätöksiä tai lakialoitteita.

Tarkista, onko sinulle tärkeällä järjestöllä parhaillaan käynnissä vetoomuskampanjaa ja allekirjoita vetoomus! Jos et ole minkään järjestön jäsen tai aktiivinen seuraaja, voi tästä listasta olla apua sinua kiinnostavien vetoomusten löytämisessä:

- Ihmisoikeuksiin pyrkivät vaikuttamaan mm. Amnesty, Ihmisoikeusliitto ja Pelastakaa lapset ry
- Ympäristökysymyksiin pyrkivät vaikuttamaan mm. WWF, Greenpeace ja Hiilivapaa Suomi
- Eläinten oikeuksiin pyrkivät vaikuttamaan mm. SEY Suomen Eläinsuojelu ja Oikeutta Eläimille
- Mm. Finnwatch ja Avaaz pyrkivät eri kampanjoissaan vaikuttamaan ympäristökysymyksiin sekä ihmisoikeuksiin

Voit mennä suoraan järjestön verkkosivustolle tai kirjoittaa hakukoneeseen järjestön nimen ja sanan vetoomus.

Vetoomuksen allekirjoittamisen vaikuttavuutta lisää se, että kerrot sosiaalisessa mediassa allekirjoittaneesi vetoomuksen.

Kansainvälisellä ihmisoikeusjärjestö Amnestyllä on meneillään useita vetoomuskampanjoita samanaikaisesti. Myös alaikäiset voivat allekirjoittaa Amnestyn vetoomuksia ja useimpia muita vetoomuksia.

4. Vaikuta valokuvilla

Mielenosoituksissa kyltit ovat tärkeä viestimistapa. Tee itsellesi mielenosoitukseen sopiva kyltti, kuvaa itsesi sen kanssa ja jaa kuva somessa! Koulu tai luokka voi myös kerätä kuvia yhteen, tehdä niistä kollaasin ja jakaa omissa viestintäkanavissaan, vaikka kuvat olisi otettu yksittäisten ihmisten kotoa käsin!

Kuvilla voi vaikuttaa somessa monilla muillakin tavoilla. Alla on muutamia esimerkkejä tästä.

Hiilivapaa Suomi -kampanjan aktiivit vaativat tällä kuvalla energiayhtiö Fortumia luopumaan hiilivoiman käytöstä.
Kuva: Ansku Holstila

Etu-Töölön lukion oppilaat suunnittelivat ja tekivät koulun Instagram-tilin kautta somevaikuttamispostauksia kuluttamiseen ja tuotantoon liittyen keväällä 2019. He etsivät postauksiin tietoja erilaisista kestävän kehityksen aihepiireistä ja yhdistivät niihin sopivia vaikuttavia valokuvia.

Eettisen kaupan puolesta ry:n #Lempivaatteeni -kampanja kannustaa suomalaisia käyttämään vaatteitaan pidempään. Kampanjassa kannustetaan ihmisiä kertomaan omista lempivaatteistaan kuvien ja niihin liittyvien tarinoiden avulla.

HUOM! Käytä julkaisussa #hashtagia, jos mahdollista!

Hashtag-kampanjat ovat nykyään yksi suosittu vaikuttamisen kanava. Käyttämällä julkaisussasi tiettyä hashtagia eli avainsanaa tai aihetunnistetta, voit viestiä, että aihe on sinulle tärkeä. Hashtag voidaan liittää tekstiin, kuviin, videoihin tai vaikka jaettuun lehtijuttuun. Voit myös etsiä eri somepalveluissa julkaisuja käyttämällä hashtagia hakusanana tai nähdä listan suosituimmista ja ajankohtaisista hashtageista.

Hashtageja käytetään usein eri toimijoiden järjestämissä kampanjoissa, mm. Planin #EiHymyilytä-kampanjassa ja Eettisen kaupan puolesta ry:n #Lempivaatteeni-kampanjassa yhdistetään valokuva ja hashtag. Mistä sinulle tärkeästä aiheesta on parhaillaan käynnissä hashtag-kampanja?

5. Tee vastamainos

Vastamainos on mainoksia parodioiva visuaalisen kulttuurin ilmaisumuoto. Vastamainokset kommentoivat mainosten kielellä kulutusyhteiskunnan ongelmakohtia. Vastamainosten tarkoituksena on yleensä pyrkiä vaikuttamaan muiden ihmisten kulutuskäyttäytymiseen tai yritysten toimintaan.

Täältä löydät lisätietoa ja ohjeet vastamainosten tekemiseen. Huomaathan, että vastamainoksen tekeminen vie enemmän aikaa kuin muut edellä esitetyt vaikuttamisen tavat. Ryhdy vastamainoksen tekoon vain, jos sinulla on siihen aikaa vähintään 1-2 tuntia!

Kalajärven yläkoulussa tehdyssä vastamainoksessa käsitellään tuotantoeläinten oikeuksia. Kuva: Eeva Kemppainen.

Verkossa vaikuttamisen tapoja on valtavasti erilaisia. Vaikka yllä olevasta listasta ei olisi löytynyt sinulle sopivaa tapaa, voit keksiä sellaisen itse. Millä tavalla sinä haluat vaikuttaa?

Kuva: Markus Spiske / Unsplash

# data[].attributes.attachment_link.title
Oppilaan ohje verkkovaikuttamiseen - Toivoa ja toimintaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Internetissä voimme vaikuttaa yhteisiin asioihimme lukuisin eri tavoin. Seuraavassa esittelemme joitakin helppoja ja konkreettisia vaikuttamistapoja. Osa vinkeistä liittyy somevaikuttamiseen, osassa hyödynnetään erilaisia verkkosivuja. Mikä tai mitkä niistä tuntuvat sinulle sopivilta vaikuttamisen tavoilta ja mihin itsellesi tärkeisiin asioihin haluaisit vaikuttaa? Löydät tältä sivulta vinkkejä meemien tekemiseen, uutisjuttujen ja tiedon jakamiseen somessa, vetoomusten allekirjoittamiseen, valokuvilla vaikuttamiseen ja [...]

# data[].attributes.body
Yritän aina varmistaa, että kaikki ruoka syödään, eikä meillä synny ruokahävikkiä kotona.

# data[].attributes.body
Täällä voi opetella toimimaan rasismia vastaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rasisminvastaiset toimintaohjeet jokaiselle

1. Pyrin tunnistamaan omat ennakkoluuloni ja muuttamaan käsityksiäni tarpeen mukaan.
Tutustun ennakkoluulottomasti erilaisiin ihmisiin, suhtaudun heihin tasavertaisesti ja kohtaan jokaisen ihmisen yksilönä.
2. Pyrin omalla toiminnallani vaikuttamaan ihmisten ja koko yhteiskunnan asenteisiin.
Käytän asemaani vaikuttaakseni siihen, että yhteiskunta edistää syrjimättömyyttä ja yhdenvertaisuutta.
3. Tiedostan syrjinnän kokemusten moninaisuuden.
Rasistisen sorron lisäksi syrjintää voi kokea monesta muustakin syystä, esimerkiksi sukupuolen, seksuaalisuuden, vammaisuuden tai koulutustason vuoksi. Kaikenlainen syrjintä on väärin.
4. Puutun rasistisiin tilanteisiin ja vihapuheeseen arjessani.
Osoitan rasismin kohteeksi joutuvalle, että en hyväksy rasistista käytöstä tai vihapuhetta ja että olen hänen tukenaan. Minun ei tarvitse hyväksyä myöskään itseeni kohdistuvaa rasismia tai vihapuhetta.
5. Kuuntelen, kouluttaudun ja opin.
Tutustun aiheeseen dokumenttielokuvien, kirjojen ja verkkosivujen avulla. Verkostoidun ja osallistun luentosarjoihin, keskustelutilaisuuksiin ja kansalaistapahtumiin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rasisminvastaiset toimintaohjeet jokaiselle 1. Pyrin tunnistamaan omat ennakkoluuloni ja muuttamaan käsityksiäni tarpeen mukaan. Tutustun ennakkoluulottomasti erilaisiin ihmisiin, suhtaudun heihin tasavertaisesti ja kohtaan jokaisen ihmisen yksilönä. 2. Pyrin omalla toiminnallani vaikuttamaan ihmisten ja koko yhteiskunnan asenteisiin. Käytän asemaani vaikuttaakseni siihen, että yhteiskunta edistää syrjimättömyyttä ja yhdenvertaisuutta. 3. Tiedostan syrjinnän kokemusten moninaisuuden.

# data[].attributes.body
Paljonko maailmassa on köyhiä? / Fingo ry

# data[].attributes.headline
Etsi täältä hyviä sivuja ja tehtäviä. Kopioi linkki ja liitä "Hyviä linkkejä" -kohtaan. Kerro myös, mitä siellä voi tehdä.

# data[].attributes.subject
Etsi täältä hyviä sivuja ja tehtäviä. Kopioi linkki ja liitä "Hyviä linkkejä" -kohtaan. Kerro myös, mitä siellä voi tehdä.

# data[].attributes.body
"Miten minä voin vaikuttaa?"

# data[].attributes.attachment_link.title
Miten minä voin vaikuttaa? - Maailma 2030

# data[].attributes.attachment_link.description
Tulevaisuus tehdään tänään ja sen tekijöitä olemme me. Sinä ja minä. Maailman tulevaisuuteen vaikuttaminen voi tuntua niin isolta asialta, että siihen on vaikea tarttua. Mutta usko tai älä, isotkin muutokset voivat syntyä ihan tavallisten ihmisten tekemistä asioista. Tai siitä, ettätarpeeksi moni lähtee vaatimaan muutosta päättäjiltä vaikkapa vaalien kautta tai osakkeenomistajana yrityksiltä. Kansainvälisten kokousten, eduskunnan ja ... Lue lisää

# data[].attributes.body
Täällä voi testata, miten paljon kotana syntyy hävikkiä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Paljonko kotonasi syntyy hävikkiä? | Saa Syödä!

# data[].attributes.attachment_link.description
Ruokahävikin määrä vaihtelee kotitalouksissa huomattavan paljon: Joku heittää ruokaa roskiin jopa yli 100 kiloa vuodessa, kun toisella ruokaa ei päädy roskiin juuri lainkaan. Hävikin syntyyn on monia syitä kuten ruokaostosten suunnittelemattomuus, arjen nopeasti muuttuvat tilanteet, ruoan unohtuminen jääkaapin perukoille tai esimerkiksi tähteiden vähäinen hyödyntämnen.