# data[].attributes.body
4. Hvilken politisk/religiøs drejning tog Iran med Ayatollah Khomeiny ved roret

# data[].attributes.headline
1. Redegør for den islamistiske fundamentalismes kendetegn og angiv eksempler på islamisk fundamentalisme.

# data[].attributes.subject
1. Redegør for den islamistiske fundamentalismes kendetegn og angiv eksempler på islamisk fundamentalisme.

# data[].attributes.body
kendetegnet ved islamisk fundamentalisme  er at de tager afstand fra alt fremmed indflydelse, samt de mener at koranen danner grundlaget for staten og samfundets love.staten ledes derfor af de religiøse principper, og retningslinjer (Teokrati).

I dag ser vi fundamentalisme i mosskerne i Danmark. Fx har der været meget oppe i medierne fra en moske i Århus. (salafisme Og så ser vi det fra islamiske grupper som Isis osv.

Katja, Malene, Pernille

# data[].attributes.headline
2. Hvordan ønskede shahen, Reza Pahlevi, at udvikle Iran i 1960erne?

# data[].attributes.subject
2. Hvordan ønskede shahen, Reza Pahlevi, at udvikle Iran i 1960erne?

# data[].attributes.body
Shahen(konge) ønskede først og fremmest at modernisere Iran efter vestlig forbillede. Der blev gennemført landsbrugsreformer, industrien og infrastrukturen( Den måde som samfundet er bygget op på) blev moderniseret og udbygget.
Desuden ønskede Shahen at gøre Iran til den dominerende stat.

(Pernille, Malene, Katja).

# data[].attributes.headline
3. Olie-krisen i 1973 medførte dårlig økonomi og stor arbejdsløshed blandt arbejderne. Folket vendte sig til Ruhollah Khomeiny. Hvem var han?

# data[].attributes.subject
3. Olie-krisen i 1973 medførte dårlig økonomi og stor arbejdsløshed blandt arbejderne. Folket vendte sig til Ruhollah Khomeiny. Hvem var han?

# data[].attributes.body
Ruhollah Khomeiny var en iransk statsborger og den religiøse leder af Iran (f.1904). Han var tidligere fortvises til Irak i 1964 og senere til Frankrig hvoraf han ledede en kampagne mod den iransk statsleder ("shahen"). Efter oliekrisen ramt i 1973 og olieindtægterne steg (og derfor blev en internationale konkurrence i udlandet) var det således Iran som fik problemer med handelsbalancen da der blev importeret en dele dyre varer fra udlandet. Mange iransk handelsmænd kom i klemme med den ny økonomiske udvikling. Khomeiny spredte hans ideologier og ikke-vestlige indflydelse via. et kassettebånd og styret blev mere og mere diktatorisk i Iran.
I 1979 flygtede shahen fra Iran pga. Khomeinys budskab i landet. Khomeiny kom til landet efter shahens flygtningen.
(Mbeza, Camilla, Rose)

# data[].attributes.headline
4. Hvilken politisk/religiøs drejning tog Iran med Ayatollah Khomeiny ved roret

# data[].attributes.subject
4. Hvilken politisk/religiøs drejning tog Iran med Ayatollah Khomeiny ved roret

# data[].attributes.body
Khomeiny var shiamuslim og mente at der skulle indføres islamisk styre i Iran ud fra det shiamuslimske perspektiv på islam, ved at at indføre et teokrati. Da Khomeiny vendte hjem til Iran, overtog han helt det politiske initiativ, ved at oprette revolutionskomiteer og islamiske domstole, på den måde sikrede han sig kontrollen med udviklingen i Iran.
Iran blev gjort til en islamisk republik med politiske institutioner, men parallelt hermed fungerede præstestyret. Ved at gøre Khomeiny til iman (profetens stedfortræder) var den religiøse dominans sikret.

# data[].attributes.headline
5. Beskriv Gidseltagningen på Den Amerikanske Ambassade i Teheran? (4. nov. 1979- 20. jan. 1981).

# data[].attributes.subject
5. Beskriv Gidseltagningen på Den Amerikanske Ambassade i Teheran? (4. nov. 1979- 20. jan. 1981).

# data[].attributes.body
USA gav Shahen (kongen) af Iran mulighed for at søge lægehjælp i USA. Som modsvar på dette besatte Khomeiny den amerikanske ambassade i Teheran og tog personalet som gidsler med krav om, at shahen skulle udleveres.

Gidseltagningen varede 444 dage, og det var en demonstration af Khomeinys og de religiøse kræfters styrke og evne til at handle i strid med gængse normer.
Det var en ydmygelse af den amerikanske politik. USA havde set shahstyret som et stabilt styre, og de havde ydet økonomisk og militært støtte til Iran.

De lokale kræfter af politisk-religiøs bevægelse var stærkere end USA havde forstillet sig.

Jannie - Patrick.

# data[].attributes.headline
7. Hvad var grunden til at Irak angreb Iran i september, 1980

# data[].attributes.subject
7. Hvad var grunden til at Irak angreb Iran i september, 1980

# data[].attributes.body
Irak angreb Iran på grund af olie og religion. Hussein var bange for at den revolutionære religiøse strømninger skulle brede sig til Iraks shia -muslimer og true hans regime. Gennem en årrække havde der været grænsestridigheder mellem de to stater omkring nogle strategisk vigtige øer ved olieudskibningshavnene, ligesom Irak gjorde krav på den sydvestlige del af Iran, det såkaldte Khuzistan, hvor befolkningen ikke er persere, men arabere.
(Greta, Diana og Iman)

# data[].attributes.headline
9. Teksten som I har læst, viser at krigen mellem Irak-Iran ikke var afsluttet, da bogen blev udgivet i 1988. Benyt Google og find ud af, hvordan krigen blev afsluttet.

# data[].attributes.subject
9. Teksten som I har læst, viser at krigen mellem Irak-Iran ikke var afsluttet, da bogen blev udgivet i 1988. Benyt Google og find ud af, hvordan krigen blev afsluttet.

# data[].attributes.body
krigen blev afsluttet i  august 1988, da de ikke kom nogle vegne og der kun døde flere og flere blev der accepterede våbenhvile foreslået af FN.
500.000 mennesker mistede livet i krigen.

Katja, Malene, Pernille

# data[].attributes.headline
6. Nævn i punkter/stikord/korte sætninger hvordan Khomeinys religiøse styre i Iran påvirkede resten af Mellemøsten.

# data[].attributes.subject
6. Nævn i punkter/stikord/korte sætninger hvordan Khomeinys religiøse styre i Iran påvirkede resten af Mellemøsten.

# data[].attributes.body
Khomeinys religiøse styre gjorde at den shia-muslimske bevægelse bredte sig til andre stater i mellemøsten, og blev en potentiel trussel mod mange af de siddende regeringer.
- Libanon, Ægypten og Suadi-Arabien.

Irak fandt sig ikke i den shia-muslimske spredning, da de var sunni-muslimer og dette var en af grundene til at de endte i krig.

(Lasse, Tina )

# data[].attributes.headline
10. Ayatollah Khomeiny døde i 1989. Benyt Den Store Danske.dk til at beskrive Irans "skiftende" forhold til Vesten siden 1989. Det være under Ali Khamenei, Muhammad Khatami, Mahmoud Ahmadinejad og Hassan Rohani. Se linket: http://denstoredanske.dk/Geografi_og_historie/Mellemøsten/Irans_historie/Iran_(Historie_-_Islamiseringen) 

# data[].attributes.subject
10. Ayatollah Khomeiny døde i 1989. Benyt Den Store Danske.dk til at beskrive Irans "skiftende" forhold til Vesten siden 1989. Det være under Ali Khamenei, Muhammad Khatami, Mahmoud Ahmadinejad og Hassan Rohani. Se linket: http://denstoredanske.dk/Geografi_og_historie/Mellemøsten/Irans_historie/Iran_(Historie_-_Islamiseringen) 

# data[].attributes.body
Khamenei var præsident 1981-89 og var i sin præsidentperiode fortaler for en udenrigspolitisk linje, hvor Iran i videst muligt omfang opretholdt den uafhængighed af Vesten,. Ved Khomeinis død i juni 1989 blev Khamenei den islamiske republiks nye religiøse overhoved;

# data[].attributes.headline
8. Hvilken holdning havde USA/Sovjetunionen til Irak-Iran Krigen (1980-88)?

# data[].attributes.subject
8. Hvilken holdning havde USA/Sovjetunionen til Irak-Iran Krigen (1980-88)?

# data[].attributes.body
Sovjetisk side var bange for, at Khomeinys ideer skal påvirke den muslimske befolkning i Sovjetunionen og man har desuden en samarbejdsaftale.
Sovjetunion og Usa frygtede, at den iransk-irakiske krig skulle brede sig, til at omfatte flere magter og evt. optrappes til en stormagtskonfrontation. Begge stormagter var enige om, at krigen skulle ophøres (vedtagen i FN i juli 1987).
Khava og Ditte