# data[].attributes.body
Navn: Julie og Jenny

- Den greske antikken

Sterkt politisk splittet

Bystater (poliser) med egne lover og som oftest en gresk leder (hegemon) som drev handel med de andre polisene

Kvinner var helt uten politiske rettigheter og skulle kun brukes til hjemmet

Det var svært mange slaver og de fleste hadde dårlig levekår, det var likevel ofte stor forskjell mellom den sosiale og den økonomiske posisjonen til en slave. Slaver kunne ha det like godt økonomisk og materielt som resten av familien

- Den romerske antikken

Romerriket var et rike i antikken med utgangspunkt i byen Roma, og var et av historiens mektigste imperier

Storhetstiden var fra ca 240 fvt., da Roma begynte å erobre territorium utenfor Italia, til cirka 400 evt., da riket ble delt og den vestre delen falt sammen

# data[].attributes.body
Navn: Adele og emilie

- Føydalisme: Kjennetegnes ved at lokale godseiere eller storbønder fikk kontroll over større jordeiendommer og et økonomisk overskudd fra de eiendommene de rådde over. Eiendomsløse bønder var deres viktigste arbeidskraft og de drev jordbruket for godseierne. I bytte for deres arbeid, fikk de beskyttelse og tillatelse til å bo og arbeide på landområdene.

- Kirkens makt: Da var det bare kirken og dens hellige tjenere, prester og biskoper, som kunne hjelpe ved å be gud se i nåde til menneskene.Den katolske kirke med paven i Roma som øverste leder hadde mye makt i middelalderen. Kirken var en organisasjon som gikk på tvers av landegrenser i Vest- og Mellom-Europa. Perioden var preget av mye konflikt mellom konge- og kirkemakt, men de kunne også styrke hverandres makt når de samarbeidet.

- Korstog: Arrangert av kristne i Europa. Målet var gjenerobre Jerusalem fra muslimske herskere. Korstogene førte til økt kontakt mellom vestlige og østlige kulturer, noe som bidro til kulturell utveksling.

- Pest: Svartedauden (1346-1353)

pesten fikk store samfunnsmessige konsekvenser

jødene ble sett på som syndebukker for

# data[].attributes.headline
Vikingtid og middelalder i Norge (800-1500)

# data[].attributes.subject
Vikingtid og middelalder i Norge (800-1500)

# data[].attributes.body
Navn: Joachim, Markus, Thomas

- Vikingtid (ulike faser, virkninger):

Tidlig vikingtid (793-850):

Startet med angrepet på Lindisfarne kloster i 793.

Plyndringstokt langs kysten av Europa, Storbritannia og Frankrike.

Mellomfase (850-900):

Bosetninger i deler av England og Normandie.

Begynte med handel, ikke bare plyndring.

Sen vikingtid (900-1066):

Mer organiserte erobringer, invasjonen av England, Knut den Store.

Kristendom spredte seg blant vikingene.

Slaget ved Stamford bridge, Harald Hardrådes nederlag.

Virkninger:

Kulturelle:

Blanding av norrøn kultur med kulturer i England, Irland og Frankrike.

Politisk:

Opprettelse av nordiske kongedømmer og jarledømmer i erobrede områder.

Økonomisk:

Innføring av nye handelsvarer og teknologier til og fra Skandinavia.

Religiøse:

Kristendommen fikk fotfeste i Skandinavia, og norrøne guder og ritualer ble erstattet.

- Rikssamling:

Rikssamlingen handler om prosessen der de ulike småkøngedømmene og høvdingdømmene i Norge ble samlet til ett rike. Prosessen skjedde fra slutten av 800-tallet til midten av 1000-tallet.

- Kristning:

Tidlige forsøk:

Kong Håkon den gode (Håkon Adalsteinsfostre) var en av de første norske kongene som forsøkte å innføre kristendommen, på midten av 900-tallet. Han hadde vokst opp i England og var påvirket av kristendommen der.

Håkon møtte betydelig motstand fra de hedenske høvdingene, og hans forsøk var bare delvis vellykket.

Olav Tryggvason:

Olav Tryggvason, som ble konge i 995, gjorde betydelige fremskritt i kristningen av Norge.

Han reiste rundt i landet og tvang høvdinger til å la seg døpe under trusler om vold eller død.

Han etablerte kirker og kristne institusjoner, men møtte også betydelig motstand og opprør.

Olav den hellige:

Olav Haraldsson (Olav den hellige) fortsatte arbeidet med å kristne Norge etter at han ble konge i 1015.

Han brukte både diplomati og tvang for å konvertere folket til kristendommen.

Olavs død i slaget ved Stiklestad i 1030 ble et vendepunkt; hans martyrdød ble et symbol på kristendommens triumf i Norge.

Olav ble senere helgenkåret, og hans gravsted i Nidaros (Trondheim) ble et viktig pilegrimsmål.

Etablering av kirken:

Etter Olav den helliges død fortsatte kristendommen å spre seg og styrkes.

På midten av 1000-tallet ble kirkestrukturen mer formalisert, med etablering av bispedømmer og bygging av flere kirker.

Kong Magnus den gode og Harald Hardråde spilte også viktige roller i å fremme kristendommen.

Endelig konsolidering:

Innen midten av 1100-tallet var kristendommen godt etablert i Norge, og den norrøne religionen hadde mistet mye av sin innflytelse.

Kristendommen bidro til å styrke kongemakten, da kirken støttet kongens autoritet og omvendt

- Borgerkrigstid:

- Samfunnet på 1200-tallet

- Tronfølgerlovene av 1163 og 1260

- Union

- Svartedauden

# data[].attributes.headline
Reformasjonen i Europa og i Norge (1500-tallet)

# data[].attributes.subject
Reformasjonen i Europa og i Norge (1500-tallet)

# data[].attributes.body
Navn: Ida HE og Vilde

- Reformasjonen

Brudd med paven, opprettelse av egne statskirker. Troen alene kunne frelse

Årsaker: Kirken hadde svekket autoritet etter svartedauden, dårlig økonomi, misnøye med kirkens dyre tjenester.

1517 - Martin Luther, begynnelsen av reformasjonen, protester (mot avlatshandelen)

Boktrykkerkunsten og oversatte bibler tilgjengeliggjorde bibelens ord

- Erkebiskop Olav Engelbrektsson

Norges siste erkebiskop

Arbeidet mot reformasjonen, ønsket å bevare den norske kirken

Ønsket et selvstendig Norge med katolsk konge

Lyktes ikke, rømte fra landet (1537)

-Christian III

Protestantisk

Dansk-norsk konge (1537-1559)

Bondevennlig politikk i Norge

# data[].attributes.headline
Befolkning og samfunn i Norge (1600-tallet)

# data[].attributes.subject
Befolkning og samfunn i Norge (1600-tallet)

# data[].attributes.body
Navn: Trym og Henrik

- Befolkning

Ca 450 000 mennesker i Norge

Sakte og langsiktig befolkningsvekst

Sykdommer som pest påvirket levestandaren

- Næringer

Fiskeindustri

Jordbruk

Skogbruk

Begynnelse på gruvedrift (Utvinning av materialer)

- Samfunnsstruktur

Union med Danmark

Sosialt hierarki

Adelen

Bønder

Byborgere

Fiskere (Fiskeindustri i Lofoten, sentral næringskilde)

# data[].attributes.body
Navn: Odin og Edvard

- Den første industrielle revolusjon:

Kull, jern, bomull, damp

Startet i Storbritannia ca 1750

Effektiviserte jordbruket

Fabrikker

- Den andre industrielle: revolusjon

Utover 1800-tallet kom den industrielle revolusjonen til fastlands Europa og USA

Fra jern til stål

- Industrialisering i Norge:

Befolkningsvekst

Tekstil, gruvedrift, skipsbygging, jernverk og sagbruk

Vannkraft drevet industri

Billig støm

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maleriet Jern og kull fra 1855-60 av William Bell Scott illustrerer hvordan bearbeiding av metall ved hjelp av kull la grunnlaget for teknologi under den industrielle revolusjon.

Den industrielle revolusjon er den omfattende sosiale, økonomiske og teknologiske forandringen, som ble innledet med utvikling av arbeidseffektiviserende maskineri. I begynnelsen var det snakk om manuelt drevne maskiner, som spinnemaskinen " Spinning Jenny", men utviklingen tok særlig fart etter oppfinnelsen av dampmaskinen, seinere også med elektrisitet og stadig mer automatisert maskineri. Man pleier ofte å dele den industrielle revolusjon i to perioder: Den første, som stort sett er knyttet til Storbritannia mot slutten av 1700-tallet, og den andre, som spredte seg videre til Belgia og Frankrike utover 1800-tallet og deretter Tyskland og USA i siste halvdel 1800-tallet. På slutten av 1800-tallet ble industrialisering preget av kjemi, olje, elektrisitet samt bruk av forbrenningsmotoren, og Storbritannia ble forbigått av Tyskland og USA.

Den industrielle revolusjon regnes av mange historikere for å være den mest omfattende endring i menneskehetens historie siden jordbruksrevolusjonen i det gamle Mesopotamia for omtrent 10 000 år siden.

Betegnelsen industrial revolution var utbredt i Storbritannia fra rundt 1840 og skrev seg trolig fra franske kommentatorer som beskrev de økonomoiske og sosiale endringene i samtiden. Friedrich Engels brukte betegnelsen for å beskrive en dramatisk hendelse. Arnold Toynbees forelesninger ved Oxford (publisert 1884) førte til at begrepet ble fast etablert blant historikere. Toynbee satt startpunktet til 1760 og mente at prosessen var fullendt rundt 1850.

Den første industrielle revolusjonen

"Spinning Jenny", en av maskinene som startet den industrielle revolusjon

Den første, industrielle revolusjon strekker seg over en drøy hundreårsperiode fra omkring 1760 til 1850, og er først og fremst knyttet til Storbritannia, og da særlig Nord- og Midt- England samt sørlige deler av Skottland og Wales.

Den industrielle revolusjon oppstod av mange årsaker. At visse reformer i jordbruket begynte før de industrielle, kan ha lagt forholdene til rette for dem. Et mer avansert jordbruk med blant annet nye typer ploger og såmaskiner, dyrking av nye grønnsaker som poteter og turnips, og økt kunnskap bidro til større produktivitet og vekst. Dette gjorde mange av bøndene, husmennene og landarbeiderne overflødige, og mange av dem ble tvunget til industriområdene for å ta seg arbeid på fabrikker.

En annen viktig faktor var at folketallet hadde vokst betydelig før den industrielle revolusjon og fortsatte å øke i perioden. Dette skyldtes blant annet høyere gjennomsnittsalder som følge av mer mat, bedre hygiene og færre pester og epidemier. Dermed ble tilgangen på arbeidskraft til å betjene fabrikkene større.

Transportsystemene ble kraftig forbedret i perioden og utbyggingen av kanaler og senere jernbaner gav tilgang til større markedsområder. På denne tiden hadde Storbritannia dessuten god tilgang på råvarer. For det første, rike forekomster av kull, som var blitt industriens viktigste energikilde, og for det andre, handelskontrakter som sikret god tilgang på blant annet bomull og silke.

Tilgangen på kapital var en annen viktig faktor. Noen måtte investere i de nye fabrikkene. Storbritannia viste stor kreativitet når det gjaldt investering, deriblant leie av lokaler, betaling i avdrag og et bruktmarked for maskiner. Handelsmenn og jordeiere var sosiale grupper med penger til å investere og bidro blant annet til investeringer i kanalselskaper og finansiering av kullutvinning, samt kapital til lån, ofte basert på personlig tillit. Storbritannia hadde også etter hvert utviklet et egnet bank- og finanssystem for overføring av kapital mellom næringssektorer, og under den industrielle revolusjon vokste antall banker i England fra en håndfull til flere hundre.

Innovasjoner preget dessuten den industrielle revolusjon og noen av disse var banebrytende. To eksempler er "Spinning Jenny", en hånddrevet spinnemaskin, og dampmaskinen, som gjorde at kull ble en viktig energikilde. Nye måter å produsere på, såkalte prosessinnovasjoner, dukket også opp, ofte ved hjelp av eksperimentering med nye metoder. Damptog som " The Rocket ", ble brukt til transport av både kull og folk. Dette var en revolusjonerende måte å transportere materialer på.

Omtrent på denne tiden ble også kullkraft den viktigste kraftkilden i samfunnet. Frem til da hadde treverk vært ryggraden i nær sagt alle industrigrener i sivilisasjonen, og som brensel forøvrig. Avskogingen som følge av dette foregikk etterhvert raskere enn nye trær kunne vokse til. For å unngå en kollaps var det tvingende nødvendig å komme opp med et alternativ for trevirke, noe kullet egnet seg utmerket til.

De nye metodene var ikke alltid populære blant arbeidsfolk, som så arbeidsplassene sine forsvinne. Luddittene utgjorde en bevegelse som førte til opprørslignende tilstander omkring 1810.

Industri og gruvedrift i Tyskland ca. 1892.

Den andre, industrielle revolusjon spredte seg fra omkring 1850 til 1920 og var preget av at en hel rekke land gjennomgikk en industriell omstillingsprosess. Tyskland og USA var i spissen og overtok Storbritannias posisjon som ledende industriland.

Telegrafen, telefonen og bilen er eksempler på nyvinninger som satte sitt preg på denne perioden, og utnyttelse av elektrisiteten ble på mange måter et symbol, slik som dampmaskinen hadde blitt det under den første industrielle revolusjon. Perioden var også preget av serie- og masseproduksjon, og det kom ny industri og nye produksjonsmåter, deriblant fremstilling av stål og kunstige fargestoffer. I denne nye industrien foregikk produksjonen i store enheter med flere tusen ansatte. Store fabrikker med et stort antall mennesker skapte grobunn for fremveksten av den moderne arbeiderbevegelsen. Man fikk organisering av streiker, og etter hvert bedre arbeidsforhold.

Den amerikanske og engelske kapitalismen utviklet seg forskjellig i løpet av den andre industrielle revolusjon. Det ligger mange faktorer til grunn for denne utviklingen, men man kan si at Storbritannia ikke hadde en tilstrekkelig viril og omstillingsdyktig elite da de økonomiske utfordringene kom fra USA og Tyskland. Dette viste seg blant annet i den storstilte utbyggingen av jernbaner i hele USA. Jernbanen bandt USA fysisk sammen og det amerikanske næringslivet drog nytte av at det åpnet seg et stort innenlandsmarked. Stor innvandring bidrog dessuten til å forstørre dette markedet ytterligere.

En annen grunn til at USA fikk en særstilling som verdens ledende land økonomisk sett, var at myndighetene førte en næringspolitikk som gjorde at initiativrike entreprenører møtte få hindringer når de ville starte ny næringsvirksomhet. Denne perioden brakte også frem nye organisasjonsmessige innovasjoner, som etter hvert fikk sitt utspring i amerikanske storbedrifter. Dette ble gjort ved å slå sammen mindre bedrifter til større konsern, noe som ikke var vanlig i Storbritannia. Storbedriftene hadde en høy produktivitetsgevinst og dermed også et konkurransefortrinn. Amerikansk kapitalisme skilte seg dessuten ut ved å dele eierskapet og ledelsen i virksomhetene. Dette førte til at man fikk børsnoterte aksjeselskaper der aksjene som regel ble spredd på en rekke investorer.

Som en oppsummering kan man si at den amerikanske formen for kapitalisme var preget av konkurranseorientering, og en stor grad av markedsøkonomi. I Storbritannia var det derimot mye vanligere med små bedrifter som var uavhengig av hverandre, ofte eid av personer eller familier. Personlig kapitalisme er ofte brukt som betegnelse på kapitalismen som fantes i Storbritannia på denne tiden.

I denne perioden ble England styrt av dronning Victoria. Den blir derfor også kalt for Victoriatiden.

Storbritannia var det klart førende industrilandet gjennom mesteparten av 1800-tallet. Belgia fulgte etter på 1820-tallet, siden Frankrike og fra 1850-tallet også Tyskland og USA. Industrialiseringen av Norge begynte rundt 1840 med tekstilindustri og mekaniske verksteder. De første dampdrevne tekstilfabrikkene ble opprettet rundt 1850. I perioden 1840-1870 ble teknologi til tekstilindustrien hentet fra Storbritannia både i form av maskiner og fagfolk, noen av fagfolkene ble værende og sto for driften samt opplæring av norske arbeidere. Også i verkstedindustrien var det betydelig innflytelse fra Storbritannia. Fra rundt 1870 begynte norske tekstilfabrikker å importere maskiner fra tyske produsenter, særlig i Chemnitz. På slutten av 1800-tallet ble norske handelsmøller sterkt modernisert særlig med maskiner fra Tyskland. Dampsagbruk og høvlerier kom på 1860-tallet, tremasse-industrien på 1870-tallet, cellulose- og papirindustrien fra 1880-tallet og den elektrokjemiske og elektrometallurgiske industrien begynte rundt 1900. Ved århundreskiftet var omkring 9 % sysselsatt i industrien. Først ved inngangen til første verdenskrig i 1914 kunne Norge kalles et industrisamfunn. Industrialiseringen var sterkest i Kristiania (Oslo), Drammen, Grenland og Østfold. Etterhvert ble det også skapt lokalsamfunn dominert av industri, som Rjukan og Årdal.

Den industrielle revolusjon førte til sosiale og demografiske endringer i Norge. Mange søkte til byene og folketallet der økte ekspansivt. Arbeidsfolk i byene som jobbet på fabrikker levde ofte i dårlige kår og industrialiseringen førte med seg fattigdom og sykdom, bl.a. skildret i Oskar Braatens romaner.

Utbredt leseferdighet og generelt godt utdanningsnivå antas å være viktig grunn vellykket industrialisering og rask økonomisk vekst i Skandinavia på 1800-tallet. I 1860 var brutto nasjonalprodukt per innbygger 315 dollar i Skandinavia sammenlignet med 402 dollar i Storbritannia, Frankrike, Nederland og Sveits; i 1913 var tallene henholdsvis 735 og 765 dollar. Den "andre industrielle revolusjon" på slutten av 1800-tallet var særlig viktig for Norge og Tyskland ble fra rundt 1900 (til andre verdenskrig) den viktigste kilden til teknologi i Norge; kjemi, elektrisitet og etterhvert forbrenningsmotoren spilte viktige roller i denne perioden.

Ifølge Katrine Bruland, professor i økonomisk historie ved Universitetet i Oslo, bør industrialiseringen betraktes som en langvarig og bred utvikling som begynte særlig i England rundt år 1400. Dette beskrives heller som en evolusjon enn en revolusjon. I Brulands perspektiv var ikke maskinene (som dampmaskinen og tekstilmaskin) i seg selv avgjørende, men verktøymaskiner som brukes til å lage andre maskiner. Ifølge Bruland var innovasjonsprosesser som foregikk på mange andre områder enn dampmaskin og tekstilmaskiner. Ifølge Bruland var ikke den industrielle revolusjonen en enkelt hendelse i britisk historie.

Walt Rostow var en amerikansk professor i økonomisk historie. Han var USAs nasjonale sikkerhetsrådgiver under Lyndon B. Johnson.[13]

Statistikk fra tiden 1750-1850 viser at endringene var gradvise med relativ langsom vekst i industriproduksjon og produktivitet, investeringer anlegg endret seg langsomt, og det var en gradvis overgang fra sysselsetting dominert av landbruk til andre sektorer. Vekst i brutto nasjonalprodukt på slutten av 1700-tallet var relativt liten. Det er anslått at produktiviteten 1760-1800 vokste 0,2 % årlig mens 1830-1860 var veksten på 1 %. Maxine Berg og Pat Hudson fremholder samtidig at i sum var det omfattende og radikale endringer som var åpenbare i samtiden. Fokuset på disse gradvise endringene kalles på engelsk til dels gradualist perspective.

Den britiske historikeren Phyllis Deane (1918-2012) skrev at industrielle revolusjoner typisk inkluderer flere relaterte prosesser:

1. systematisk og utbredt bruk av vitenskap og empirisk kunnskap produksjonsprosesser

2. spesialisering av økonomisk virksomhet for produksjon for et stort marked (nasjonalt eller internasjonalt) snarere enn privat eller lokal bruk

3. urbanisering: flytting fra landdistrikter til byer

4. "upersonlige" produksjonsmidler slik at de er knyttet til bedrifter i stedet for familier eller stammer

5. vekst i produksjon av foredlete produkter

6. utstrakt bruk av kapitalvarer (maskiner) som et supplement eller substitutt for mennesker

7. fremvekst av en samfunnsklasse kjennetegnet ved eierskap til produksjonsmidler (i stedet for eierskap til jord)

Den britiske historikeren Arnold Toynbee introduserte begrepet industriell revolusjon i en forelesningsrekke ved University of Oxford i 1880-1881. Toynbee brukte årstallet 1760 startpunkt. Professor J.U. Nef mente at de teknologiske endringene og storskala industriproduksjon hadde utgangspunkt på 1500-tallet og tidlig 1600-tall. Nef mente industrialiseringen ikke var en plutselig og distinkt endring på slutten av 1700-tallet. Andre forskere (blant andre Walther G. Hoffmann og Walt Rostow) mener at tall for industriproduksjon og trafikk i britiske havner viser årene 1780-1800 som de avgjørende.

1. Teich, M., Porter, R., & Gustafsson, B. (Eds.). (1996). The industrial revolution in national context: Europe and the USA. Cambridge University Press.

2. Henderson, W. O. (2013). Industrial Revolution on the Continent: Germany, France, Russia 1800-1914. Routledge.

3. Hudson, P. (2014). The industrial revolution. Bloomsbury Publishing.

4. Norgeshistorie.no, Jan Eivind Myhre: "Norge blir et industriland". Hentet 21. des. 2016.

5. Bruland, Katrine (2022): Den industrielle revolusjonen. Kapitalisme, industri og teknologi. Cappelen Damm Akademisk.

6. Berg, Maxine; Hudson, Pat (1992). "Rehabilitating the Industrial Revolution". The Economic History Review. 1. 45: 24-50. ISSN 0013-0117. doi:10.2307/2598327.

7. Hudson, P. (2014). The industrial revolution. Bloomsbury Publishing.

Den industrielle revolusjon og Norge

# data[].attributes.attachment_link.description
Den industrielle revolusjon er den omfattende sosiale, økonomiske og teknologiske forandringen, som ble innledet med utvikling av arbeidseffektiviserende maskineri. I begynnelsen var det snakk om manuelt drevne maskiner, som spinnemaskinen " Spinning Jenny", men utviklingen tok særlig fart etter oppfinnelsen av dampmaskinen, seinere også med elektrisitet og stadig mer automatisert maskineri.

# data[].attributes.body
Navn: Selma og Malin

- Imperialisme (definisjon) Imperialisme er en politikk som føres av en stat når den underlegger seg, eller forsøker å underlegge seg, andre stater og samfunn og former dem i sitt eget samfunnsbilde, ofte med religiøs eller ideologisk inspirasjon. Imperialisme betegner også ulike politiske tankeretninger, ideer eller teorier om det samme.

- Storbritannia, Frankrike, Nederland, Belgia og Portugal

- Asia:

I begynnelsen av 1900 tallet prøvde Kina å presse frem reformer da landet var veldig skjørt. Den avsatte i 1912 keiseren og et nasjonalistparti tok over. De var svært upopulær, men i 1928 klarte partiet å samle og få kontroll over hele Kina. Utover 1930 angrep Japan Kina flere ganger og hadde store innflytelser i Kina fram til 1949 da kommunistene fikk kontrollen over hele fastlands Kina.

- Afrika:

Britene begynte å involvere seg i Afrika fra 1869. "kapp til Kairo". De fikk tilgang til Egyptisk territorium og dette var starten på beltet gjennom Afrika. Egyptiske kongen mistet sin makt og Britene styrte i praksis nord-øst i Afrika. I Sør-Afrika sto Cecil Rhodes som en privat forretningsmann. I 1890 invaderte hans militære styrker Zimbabwe og Zambia og laget kolonien Rhodesia. Noen Nederlandske kolonier mellom Kappkolonien og Rhodesia som var bosatt av Nederlandske bosettere kalt boere. Rhodes ønsket å ta over disse og i 1899 brøyt ut en borgerkrig der boerene kjempet mot Britene. Endte med at Britene vant.

Frankrike ønsket et belte fra vest til øst, noe som var problematisk i forhold til Britene sitt ønske om Kapp til Kairo. De møttes i Sudan i 1898 der det nesten ble krig, men Frankrike trakk seg tilbake.

- Frigjøring

Under 2. Verdenskrig hadde mange Algeriere kjempet på fransk side. Etter krigen ble det opptøyer og det som først var en liten konflikt ble et folkemord på Algeriere. Dette førte til at FLN ble opprettet som skulle kjempe for Algerisk frihet, men endte opp som en terrororganisasjon. Som svar på dette sendte Frankrike 500 000 soldater til Algerie som torturert, massakrert og arresterte tusenvis av Algeriere. I 1962 ble det forhandlet frem en avtale der det be vedtatt at det ikke fantes plass for en eneste Europeere i Algerie. Dette førte til at over 1 million Europeere flyktet.

# data[].attributes.headline
Religion og styreform i Europa: Den moderne staten blir bygget ut (1600-tallet)

# data[].attributes.subject
Religion og styreform i Europa: Den moderne staten blir bygget ut (1600-tallet)

# data[].attributes.body
Navn: Ida S & Christine

- England

Konstitusjonelt monarki (kongens makt begrenset)

Kongen måtte inngå avtaler med folket gjennom stenderforsamlinger

Parlamentet flere ganger avskaffet og kommet tilbake, hovedsakelig kommet tilbake for økonomiske grunner.

Grunnla koloniene: Virginia og New England

Den anglikanske kirke (Church of England)

Borgerkrig mellom anglikanere og puritanere (kongetro vs. republikanere)

- Frankrike

Ludvig den 14. (Solkongen)

Enevelde (ubegrenset makt)

Ludvig 14 drev landet inn i en rekke kriger som viste Frankrikes rikdom og kraft. Og som gjorde utenrikspolitikken forhatte og mistenkt av samtlige.

Offisielt katolsk, stor protestantisk minoritet (hugenotter)

Blodig religionskrig mellom katolikker og protestanter

Hugenotter fikk midlertidige rettigheter, men ble fratatt disse utover årene

Ble forfulgt av Ludvig 14.

- Nederland

Republikk

Syv provinser med stor selvstendighet

Stor religiøs toleranse (mange jøder og protestanter i Nederland)

Handelsimperium

Ostindia (Indonesia)

Stor inne kultur og godt utviklet ved vitenskap og malerkunst.

De hadde en økende stormaktsstilling

# data[].attributes.headline
Oppdagelser og ekspansjon i Europa (1400-1800)

# data[].attributes.subject
Oppdagelser og ekspansjon i Europa (1400-1800)

# data[].attributes.body
Navn: Andrea og Benedikte

- Europeisk ekspansjon

Drivkraft: Europeernes ønske om å finne nye verdier i form av gull, sølv og andre edle metaller. I tillegg ville europeerne finne sjøveien til Asia, der det fantes varer som krydder og silke

Forbedringer i navigasjonsmetoder og skipsteknologi gjorde det mulig

Portugal og Spania var noen av de første landene som oppdaget andre land

Cristopher Colombus oppdaget Amerika, da han skulle finne sjøveien til India

- Humanisme og vitenskapelige oppdagelser

Mennesket i sentrum

Kopernikus forskning på planetens bevegelse

# data[].attributes.body
Navn: Gyda og Malin

1814

Norge fikk grunnlov

Union med Sverige

Norge fikk status som en egen stat

Statsrådssaken

Var en politisk konflikt i Norge om statsrådene skulle ha adgang til stortinget.

Fra 1860-1884

Handler om regjeringen måtte ha støtte fra flertallet av stortinget eller om regjeringen skulle være uavhengig av stortinget.

(Om Norge skulle ha en parlamentarisk statsskikk eller ikke.)

Parlamentarisme

Politisk styreform.

Betyr at regjeringen sitter så lenge flertallet i nasjonalsamlingen tillater.

Norge har parlamentarisme.

Unionsspørsmålet

Diskusjon mellom Norge og Sverige om unionsstruktur og Norges grad av uavhengighet, som førte til økt konflikt.

1905: Norge erklærte ensidig unionsoppløsning.

Etter forhandlinger med Sverige anerkjente de Norges selvstendighet, dette var slutten på unionen.

# data[].attributes.body
Navn: Henrik

- Bakgrunn

- Fredsoppgjør

Versaillestraktaten var en avtale mellom Tyskland og ententemaktene hvor seierherrene kom med nasjonale og sikkerhetspolitiske krav etter 1. verdenskrig. Tyskland fikk overlevert disse kravene og fikk ikke delta i selve konferansen. Avtalen gikk ut på endringer knyttet til Tysklands territorium, økonomiske erstatninger og nedrustning militært.

- Konsekvenser

- Norges rolle

# data[].attributes.attachment_caption
Boris Jeltsin til venstre, Gorbatsjov til høyere

# data[].attributes.headline
Den kalde krigen og Sovjetunionens fall (1945-1990)

# data[].attributes.subject
Den kalde krigen og Sovjetunionens fall (1945-1990)

# data[].attributes.body
Navn: Tom & Jonas

- Frontene fryser til i Europa

To kontraster: USA og de vestlige (NATO), Sovjetunionen og de østlige satelittstatene (Warzawapakten).

Jernteppet skapte en symbolsk grense mellom disse østlige og vestlige landene

- Krigsfrykt og terrorbalanse

Frykt for atomvåpen - begge sidene hadde muligheten til å ødelegge hverandre fullstendig som skapte en gjensidig skrekk for å bruke våpene.

Våpenforhandlinger og nedrustningsavtaler slik som SALT forhandlingene gjennom den kalde krigen for å begrense atomvåpen.

- Sovjetunionens sammenbrudd

En rekke faktorer: økonomisk stagnasjon, politisk misnøye, nasjonale uroligheter.

Gorbatsjovs samfunnsendring: Glasnost (åpenhet), perestrojka (omstrukturering), med hensikt i å gjøre det beste for det sovjetiske folket, og ikke stå i veien for de.

Dette skapte derimot opprør og krav om uavhengighet i de baltiske statene.

1991: markør på slutten på den kalde krigen, ved kuppforsøk mot Gorbatsjov ledet av Borris Jeltsin førte til det sovjetiske sammenbruddet og Russland som eget land og den største arvingen til den tidligere supermakten.

# data[].attributes.body
Navn: Tom & Jonas

- Tysk angrep

9 april invanderer Tyskland Norge og Danmark

Tyske styrker gikk til angrep langs norskekysten, samtidlig so de gjennomførte luftangrep mot norske byer og militære installasjoner.

Til tross for motstand fra norske og allierte tyrker, ver den tyske invasjonen rask og effektiv.

- Okkupasjonsstyret

Norge var ledet av en Reichkommissar, som hadde ansvar for å implementere tysk politikk og kontrollere alle aspekter av det norske samfunnet

I samarbeid med Vidkun Quisling klare det tyske okkupasjonsstyret å gjennomføre omffattende undetrykkelse av den norske befolkningen, som sensur, tvangsarbeid, represalier mot motsatand og forfølgelse av minoriteter som jøder og romanifolket.

- Hendelser

Kampene om Narvik: Kampene om Narvik våren 1940 var noen av de første og viktigste kampene mellom norske, allierte og tyske styrker under invasjonen. Narvik var en viktig havn for eksport av jernmalm, og kontroll over byen var strategisk viktig.

Kong Haakons og regjeringens flukt: Etter invasjonen flyktet kong Haakon VII, regjeringen og deler av den norske flåten til Storbritannia, hvor de etablerte en eksilregjering som fortsatte kampen mot okkupasjonsmakten

- Motstandskamp

Sabotasjeaksjoner: En av de mest kjente og effektive metodene som motstandskampen brukte, var sabotasje. Motstandsfighterne saboterte tyske militære installasjoner, fabrikker og transportruter for å svekke okkupasjonsmakten

Undergrunnsaviser og propaganda: Motstandskampen publiserte illegale aviser og distribuerte flygeblader for å spre informasjon om okkupasjonens grusomheter og oppfordre til motstand blant den norske befolkningen

Organisert væpnet kamp: Mot slutten av krigen ble motstandskampen mer organiser og deltok aktivt i frigjøringskampen ved å delta i kamper mot tyske styrker, spesielt under frigjøringen av Finnmark og andre områder i Norge

- Frigjøring

8 mai 1945 kappitulere Tyskland, de allierte styrkene befridde gradvis norske byer og regioner fra tysk kontroll gjennom en serie avanser Oslo 8 mai, Bergen 9 mai og Trondheim 10 mai

Frigjøringen ble møtt med stor jubel og lettelse blant den norske befolkningen, som hadde lidd under fem år med okkupasjon og undertrykkelse. Mennesker strømmet ut i gatene for å feire, og nasjonen ble gjenforent etter å ha vært delt under okkupasjonen.

- Krigens følger

Etter krigen ble det gjennomført rettsoppgjør med kollaboratører og andre som hadde samarbeidet med den tyske okkupasjonsmakten. Dette inkluderte rettsforfølgelse av NS-medlemmer og andre som hadde begått krigsforbrytelser

Etter krigen ble De forente nasjoner (FN) etablert for å fremme internasjonal fred og sikkerhet og forhindre fremtidige konflikter. Dette var et viktig skritt mot å etablere en global orden basert på samarbeid og dialog

Krigen førte til oppdelingen av verden i to dominerende blokker, den vestlige og den østlige, ledet av henholdsvis USA og Sovjetunionen. Dette førte til den kalde krigen og tiår med spenning og rivalisering mellom de to supermaktene.

Etter krigen gjennomgikk mange land en periode med økonomisk gjenoppbygging og vekst, spesielt i vestlige land som deltok i Marshallplanen. Dette førte til en periode med økonomisk vekst og velstand kjent som "det økonomiske miraklet".

Krigen førte til betydelige teknologiske fremskritt og vitenskapelige gjennombrudd, inkludert utviklingen av atomvåpen, raketteknologi, medisinske fremskritt og datamaskiner. Disse fremskrittene formet etterkrigstidens samfunn og bidro til å forme den moderne verden vi lever i i dag.

# data[].attributes.attachment_caption
Oktober 1789: Kvinnemarsj til Versailles 

# data[].attributes.headline
Den franske revolusjon og Napoleon (1750-1850)

# data[].attributes.subject
Den franske revolusjon og Napoleon (1750-1850)

# data[].attributes.body
Navn: "syk" og Emilie HS

- Bakgrunn

Opplysninstidens ideer om et demokratisk samfunn

Enevelde, som står i stor kontrast til hvordan samfunn ble ledet i demokratiske stater, skaper misnøye

Opprør i folket mot det gamle stendersamfunnet, altså hvordan hierkiet i samfunnet er organisert. Tidligere delte man inn i tre stender, der en høyere rank medførte mange privilegier. Spessielt var skattingen og den skjevdelte politiske makten sentrale.

Økonomisk krise i Frankrike etter den amerikanske revolusjonen

Napoleon: Steg opp som leder under revolusjonen.

- Hendelser

Stormingen av bastillen (14.juli 1789): Opprørerne var på jakt etter våpen og gikk derfor inn fortet/fengselet.

Terrorveldet: Periode med brutal undertrykkelse, der fengsling og dødsdom mot revolusjonens fiender var brukt.

Kvinnenes marsj til Versailles: Folk i Paris var slitne og sultne i 1989. Derfor drar et kvinnetog i marsj fra Paris til Versailles i oktober 1989 for å skaffe brød.

- Konsekvenser

Revolusjonære ideer, liberale demokratier og verdier blir spredt rundt Europa

Stendersamfunnet avskaffet.

Enevelde avskaffet og det konstitusjonelle monarkiet ble insatt

Politiske ideologier som liberalisme, konservatisme, sosialisme og nasjonalisme ble omskapt som en følge av revolusjonen

# data[].attributes.body
Navn:  Julieferr og Jennypurr

- Sosialisme

Sosialisme oppstod som en reaksjon på de sosiale ulikhetene under den industrielle revolusjonen.

Karl Marx og Friedrich Engels utviklet grunnlaget for moderne sosialistisk teori med verk som "Det kommunistiske manifest" (1848).

Sosialistiske ideer har ført til både revolusjoner, som den russiske revolusjonen i 1917, og reformer i demokratiske land, spesielt i Vest-Europa.

Sosialismen tilpasset seg med ulike modeller, fra kommunistiske stater til sosialdemokratiske velferdsstater, spesielt etter Sovjetunionens fall.

- Fascisme

Fascismen oppstod i Italia etter Første verdenskrig som en reaksjon mot liberalisme, sosialisme og kommunisme, ledet av Benito Mussolini.

Fascismen er preget av autoritært styre, sterk nasjonalisme, militarisme og enhetskultur, med statlig kontroll over samfunn og økonomi.

Fascistiske regimer, som Mussolinis Italia og Hitlers Nazi-Tyskland, førte til undertrykkelse, vold og krig, og hadde stor påvirkning på verdenshistorien før og under Andre verdenskrig.

# data[].attributes.body
Navn: Ida S og Christine

- Bakgrunn

Tyskland følte seg urettferdig behandlet etter 1.verdenskrig.

Versaillestraktaten

- Krigens gang

Starten:

Tyskland invaderte Polen 1. september 1939. Det førte til at Frankrike og Storbritannia erklærte krig mot Tyskland. Dette regnes som starten på andre verdenskrig.

Før invasjonen av Polen, hadde Tyskland invadert og tatt makten i Østerrike, uten at noen andre land protesterte.

Tyskland invaderte Danmark, Norge, Nederland, Belgia, Frankrike og Jugoslavia i 1940. Norge var okkupert av Tyskland gjennom hele resten av krigen.

I 1940 ble tyske angrep mot Storbritannia fra luften stoppet av det britiske flyvåpenet.

- Konsekvenser

# data[].attributes.headline
Mellomkrigstid i Europa og i Norge (1920-1939)

# data[].attributes.subject
Mellomkrigstid i Europa og i Norge (1920-1939)

# data[].attributes.body
Navn:

- "The roaring twenties"

- Krakket i 1929

- Den store depresjonen

- New Deal

- Norsk økonomisk politikk

# data[].attributes.body
Navn:

- Gjenreising og økonomisk vekst

- Velferdsstaten

- Gerhardsen-epoken

- Høyrebølgen i norsk politikk

- Samene organiserer seg

- FN, NATO, EEC/EF/EU

# data[].attributes.body
Navn: Vilde og Ida

- Demokratiet under press (USA, Europa)

Terror og økende forskjeller er trusler

Terror: skaper frykt, folk mister tillit til politikeres beskyttelse.

Økende sosiale forskjeller: de på bunn opplever ikke å bli hørt/ påvirke politikken.

- Kampen mot terror

9/11 - New York, 3000 omkom

22.juli 2011 - Anders Behring Breivik, Utøya. 77 omkom

-> terror skaper mer terror (inspirerer hverandre)

George Bush erklærte "krig mot terror": sendte amerikanske soldater til Afghanistan og Irak (pga terrorgrupper og våpenproduksjon)

- Teknologiens rolle i hverdagen

Kontroll og overvåkning: kan begrense borgernes frihet

Debatten har flyttet seg: mye foregår/ spres raskere på SoMe -> FakeNews?

- Økonomisk krigføring (USA, EU, Kina, Russland)

Vestens tidligere dominans (økonomisk og militær styrke). Dominert IMF (Det internasjonale pengefondet) og Verdensbanken.

Kina som stormakt: voldsom vekst, folkets mulighet ut av fattigdom har styrket kommunistpartiets støtte.

-> Ekstrem sterk statlig kontroll, protester slås ned på. Sensur av all kinesisk internett.

-> Stadig større rolle internasjonalt: långiver til land i Asia og Afrika (form for kolonisering/ økonomisk imperialisme, skaper avhengighet).

USA og EU VS. Kina og Russland

-> Ønske om mest makt og innflytelse

# data[].attributes.body
Navn: Tom & Jonas

- Italias samling

1800-tallet

Var tidligere mange små stater, kontrollert av fremmede makter

Najsonalistisk bevegelse samlet italia til en samlet nasjon.

Etter Italia var samlet gjenstod det bare å skape italiernerne

- Tysklands samling

1800-tallet

Bestod også av mange små stater

Under ledelse av Otto von Bismarck, statsminister fa Perussen, ble det statene samlet ved å skape en felles fiende som styrket nasjonalfølelsen og etnonasjonalismen.

- Nasjonsbygging i Norge

1700-tallet: Union med Danmark, Norge ble styrt fra København

Svak nasjonalfølelse, dansk kultur og språk dominerte

Gradvis kulturell oppvåkning, inspirert av romantikken og opplysningen.

1814: Grunnlov og selvstendighetsforsøket

Union med sverige fram til 1905, voksende najsonal følelse

Viktig å finne det som var norsk: Asbjørnsen og Moe, Ivar Aasen

1940-1945: Mistet den voksende selvstendigheten mot okkupsjonsmaktene i Tyskland

Etterkrigstid: Økonomisk vekst, FN, Gerhardsen (landsfaderen), Olje

Samarbeidspolitikken: fremme nasjonale intresser og sikre stabilitet og gjennoppbygging etter krigen ved å legge fra seg forskjeller å finne felles mål

- Oppløsningen av Jugoslavia

1990-tallet: splittelsen av landet til flere uavhengige stater på balkan-halvøya.

--> Inkludert Slovenia, Kroatia, Bosnia-H, Serbia, Montenegro, og Nord-Makedonia

Etniske spenninger, økonomiske problemer, politiske konflikter, blodige konflikter slik som den kroatiske uavhengighetskrigen og den bosniske krigen.

# data[].attributes.body
Navn: Ida og Vilde

- Israel-Palestina (bakgrunn for konflikten, hendelser, fredsforhandlinger)

Bakgrunn:

Arabisk og jødisk nasjonalisme

Britenes uforenelige løfter - Balfourerklæringen (1917), lovte jødene et nasjonalt hjem i Palestina

Jødisk innvandring og bosetting, militær etablering

Holocaust - ringvirkninger --> stor innvandring

Britene trakk seg ut (etter 2. vk.), FN stod igjen med ansvaret --> staten Israel ble opprettet (1948)

Interessekonflikt - hvem har rett til landet?

Hendelser:

Krig i Afghanistan (2001-2014) : Taliban vs. USA

Fredsforhandlinger:

Oslo-avtalen (1993), avtale om anerkjennelse om en enighetsprosess --> mislykket pga. manglende dekking av viktigheter, samt lite støtte hjemmefra

- Revolusjonen i Iran (1979)

Vestlig orientert demokrati -> islamsk republikk

Ringvirkninger: strengere regelverk, (islamistisk)

Sjahen (monarken) ble veltet av "folket" før prestestyret tok makten og innførte en islamsk republikk (har et moralpoliti)

Misnøye i dag: kvinners rettigheter (protester, barhodet, slått hardt ned på, moralpolitiet, hun dekte ikke håret tilstrekkelig, høsten 22)

- Den arabiske våren

Mange store opprør i Midtøsten og Nord-Afrika (startet i 2010, fremdeles ustabilitet)

Bølge, inspirerte hverandre

Ønske om endring av styresett, demokratisering, menneskerettigheter og bedrede levekår

"Folket vil styre regimet"

Radikale islamistiske grupper, utnytter politiske vakuum

- Dagens situasjon

Hamas-angrepet, 7. oktober 2023 - terror, ledet til krig mellom Israel og Hamas

Rammer Gaza-sivilisasjonen hardt

Uavklart og pågående

# data[].attributes.body
Navn:

- Nasjonalisme i politikken

- Tanken om stor-Serbia

- Krigene på Balkan

- Fredsløsning