# data[].attributes.headline
Hej på er! Jag lovade meddela vissa av er om jag fick jobbet jag sökte ;-) Jag fick jobbet. Jag har nuvarande fast tjänst på Nationaloperan som assisterande regissör!!! Lycka till med slutessän för er som ännu inte lämnat in den! Ha ett skönt slut på året! Charlotta

# data[].attributes.subject
Hej på er! Jag lovade meddela vissa av er om jag fick jobbet jag sökte ;-) Jag fick jobbet. Jag har nuvarande fast tjänst på Nationaloperan som assisterande regissör!!! Lycka till med slutessän för er som ännu inte lämnat in den! Ha ett skönt slut på året! Charlotta

# data[].attributes.body
Bollas mellan specialklass och integrerad dito dagligen. Det här är ett akut! problem!

# data[].attributes.attachment_link.title
Erityisopetusta tarvitsevat oppilaat ovat yhä useammin tavallisella luokalla - iso osa opetusajasta menee lasten rauhoittamiseen, kertovat luokanopettajat

# data[].attributes.attachment_link.description
"Opetan kolmea ja loput 25 tekevät itsenäisesti", kuvailee helsinkiläinen luokanopettaja tyypillistä koulupäivää. Kun luokassa on paljon oppilaita, joilla on hankaluutta sietää pettymyksiä, ovat äkkipikaisia ja jopa väkivaltaisia, toiminnan ohjaaminen vaatii opettajalta paljon ponnisteluita.

# data[].attributes.headline
Ang. gruppdynamik: hur stora grupper jobbar du med? Hur tacklar man stora grupper, som de flesta klasser ju är? Om 3-8 är lagom och förskola till uni är 20+ per grupp... hur får du en fungerande dynamik när dom enda som får "utrymme" är dom aggressiva/clownerna/ambitiösa? 

# data[].attributes.subject
Ang. gruppdynamik: hur stora grupper jobbar du med? Hur tacklar man stora grupper, som de flesta klasser ju är? Om 3-8 är lagom och förskola till uni är 20+ per grupp... hur får du en fungerande dynamik när dom enda som får "utrymme" är dom aggressiva/clownerna/ambitiösa? 

# data[].attributes.headline
En till artikel som tangerar gårdagens arbete. Jag funderar mer och mer på denhär problematiken. H. Anna 

# data[].attributes.subject
En till artikel som tangerar gårdagens arbete. Jag funderar mer och mer på denhär problematiken. H. Anna 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alkaneen lukuvuoden kunniaksi on aika päivittää käsityksiä oppimisesta. Toisin kuin yleisesti uskotaan, oman oppimistyylin mukainen opiskelu ei takaa tehokasta oppimista. Tutkija Riikka Mononen kertoo, mitkä tekijät vahvimmin vaikuttavat lasten ja nuorten taitojen kehittymiseen.
Auditiivinen, visuaalinen vai kinesteettinen oppimistyyli - kuulostavatko nämä käsitteet tutuilta? Törmäämme niihin usein, kun pohdimme, miten oppimista voisi tehostaa ja miten lapset ja nuoret saisi omaksumaan uusia sisältöjä paremmin. Perinteinen käsitys on, että auditiiviset oppijat omaksuvat uutta tietoa parhaiten kuuntelemalla ja kinesteettiset taas liikkeen kautta. Visuaaliset oppijat oivaltavat katsomalla havainnollistuksia, kun taas jotkut sisäistävät asiat parhaiten kirjoittamalla ja lukemalla.

Oman oppimistyylin mukaisen opiskelun on ajateltu olevan mielekäs ja takuuvarma reitti uusien asioiden oivaltamiseen. Erityispedagogiikan apulaisprofessori Riikka Mononen Oslon yliopistosta kertoo, ettei tämä kuitenkaan tutkimusten mukaan pidä paikkaansa:

On tehty tutkimuksia, joissa osallistujat ovat ensin selvittäneet oman oppimistyylinsä kyselyn avulla. Sitten on valittu opetustapa, joka tukee oppimistyyliä. Oppimistulokset eivät kuitenkaan ole olleet parempia, vaikka esimerkiksi visuaalisille oppijoille on käytetty visuaalista opetusmateriaalia.

Jos tutkimuksilla on näytetty, ettei oppimistyylien mukaan opiskelu vaikuta oppimiseen ratkaisevasti, miksi niihin silti uskotaan sitkeästi?

Monosen mukaan ihmisten on helppo samaistua erilaisiin oppimistyyleihin ja sitä kautta kokea oppivansa juuri tietyllä tavalla. Hän lisää, että myös kaupallistamisella on ollut oma osansa: testejä oman oppimistyylin kartoittamiseen ja eri tyylejä tukevia opetusmateriaaleja on tarjolla runsain mitoin.

Joku tietty tyyli voi toki olla oppijalle mielekäs, mutta itseään ei kannata rajoittaa opiskelemaan vain sen mukaan. Se nimittäin saattaa jopa haitata oppimista.

Oppimisen peruspilarit

Jos oppimisyylit eivät päde, mitkä tekijät sitten määrittävät miten hyvin lapsi tai nuori omaksuu uutta tietoa? Mononen listaa niistä tärkeimmät.
1. Tiedolliset valmiudet
Oppijan pohjatiedot ja se, miten aiemmin opittua tietoa voidaan aktivoida vaikuttavat kykyyn omaksua uutta tietoa. Oppimisprosessissa uudet kokonaisuudet rakentuvat aina aiemmin opitun tiedon varaan. Mitä paremmin perusteet ovat hallussa, sitä pidemmälle on mahdollisuus kehittyä.
2. Motivaatio
Motivaatiolla on tutkimusten mukaan yhteys taitojen kehittymiseen. Mitä enemmän jokin aihe tai taito oppijaa kiinnostaa, sitä aktiivisemmin hän työskentelee omaksuakseen sen.
3. Temperamentti
Myös oppijoiden temperamentissa on yksilöllisiä eroja. Oppijan temperamenttia voidaan kuvata muun muassa sen mukaan kuinka sensitiivinen, aktiivinen, sosiaalinen tai sinnikäs hän on. Oppimistilanteissa tulisi ottaa huomioon oppijoiden erilaiset temperamentit - niin sosiaaliset ja aktiiviset kuin ujot oppijatkin.
4. Minkälaista palautetta oppija saa oppimisprosessissa
Kannattaa käydä läpi miksi jokin meni hyvin tai heikosti, eli mitä oppija on tehnyt oppiakseen. Siten hän havainnoi ja oppii tuntemaan omaa oppimistaan. On myös tärkeää sallia virheiden tekeminen ja pyrkiä luomaan turvallinen oppimisympäristö.
5. Pyrkimys pois suorittavasta oppimisesta
Lapsen kiinnostusta oppimiseen voi lisätä esimerkiksi kytkemällä opittavia asioita hänen arkielämäänsä. Silloin oppimisesta tulee mielekkäämpää ja sen hyöty tulee selväksi. Kiinnostus oppimista kohtaan kasvaa, kun oppija ymmärtää, ettei kyseessä ole vain muodon vuoksi tehtävä suoritus.

Vanhempien tarjoamat virikkeet ja kannustava asenne tukevat lapsen oppimista

- Ennen koulun alkua vanhemmat voivat tarjota lapselle erilaisia virikkeitä, jotka antavat mahdollisuuden opetella uutta. Vanhemmat voivat yrittää kiinnittää lapsen huomiota uusiin asioihin, jotta kiinnostus niitä kohtaan heräisi, tutkija kertoo. Lapsen kanssa voi esimerkiksi tutkia kirjaimia ja lukea yhdessä kirjoja.

Koulun alettua vanhemman on tärkeää olla kiinnostunut lapsensa koulunkäynnistä ja olla kannustava. Tähän sisältyy muun muassa se, ettei vertaa lapsen taitoja omiin tai muiden lasten taitoihin.

- Hyvä keskusteluyhteys on tarpeellinen paitsi lapsen, myös koulun kanssa, etenkin jos lapsen koulunkäynnissä esiintyy haasteita, Mononen muistuttaa.

*
Riikka Mononen toimii apulaisprofessorina Oslon yliopistossa. Hänen tutkimuksensa keskittyy matemaattisiin oppimisvaikeuksiin. _____________________________________________________________________________________________________________________________________________
Haussa käytännön opiskeluvinkit?
Kuva: Pan Xiaozhen / Unsplash

# data[].attributes.attachment_link.title
Unohda oppimistyylit - nämä tekijät vaikuttavat lapsesi oppimiseen eniten

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkaneen lukuvuoden kunniaksi on aika päivittää käsityksiä oppimisesta. Toisin kuin yleisesti uskotaan, oman oppimistyylin mukainen opiskelu ei takaa tehokasta oppimista. Tutkija Riikka Mononen kertoo, mitkä tekijät vahvimmin vaikuttavat lasten ja nuorten taitojen kehittymiseen. Auditiivinen, visuaalinen vai kinesteettinen oppimistyyli - kuulostavatko nämä käsitteet tutuilta?

# data[].attributes.headline
På tal om trygghet och Maslows behovshierarki, ett case 

# data[].attributes.subject
På tal om trygghet och Maslows behovshierarki, ett case 

# data[].attributes.attachment_link.title
Hasan Khademi käy suomalaista lukiota ja saa jopa kymppejä todistukseen - pian selviää, uhkaako häntä ja lukuisia muita käännytys Afganistaniin

# data[].attributes.attachment_link.description
Maahanmuuttovirasto pohtii parhaillaan, onko Afganistan riittävän turvallinen maa käännytyksiin. Ratkaisu vaikuttaa tamperelaisen lukiolaisen elämään.

# data[].attributes.headline
Barnen har glömt hur vi leker med fantasi

# data[].attributes.subject
Barnen har glömt hur vi leker med fantasi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Allt fler barn har svårt för att leka fantasi- och rollekar. Därför borde man undervisa barnen i lek säger svenska forskare. Leken är barnets rättighet men för att leken ska blomstra behövs närvarande vuxna, säger universitetslektor Marina Lundkvist.

Allt fler barn kan inte leka fantasi- och rollekar. Det här säger forskare och pedagoger i både Finland och Sverige.
Marina Lundkvist som är universitetslektor på Helsingfors universitet håller med om att leken är viktig.

- I den nya planen för småbarnspedagogik står det att barnen har rätt till lek och mångsidiga aktiviteter som inkluderar lek. Det är en stark markering, att leken är barnets rättighet, säger Lundkvist.

Lundkvist säger att i stort sett alla som jobbar med barn är eniga om att leken är viktig. Barn leker sådant de erfar, problematiserar och lär sig vad det innebär att visa respekt.

- Leken är barnets sätt att gestalta omvärlden, säger Marina Lundkvist.

Undervisa i lek

Sara Kanu som är barnträdgårdslärare i daghemmet Ankdammen-Ankkalampi i Helsingfors säger i artikeln att hon ser att många barn har svårt att leka och pedagogerna måste lära ut hur man kan leka.

Den rikssvenska barnträdgårdsläraren och universitetsadjunkten Jeanette Koskinen är inne på samma linje i en insändare i Hufvudstadsbladet: barn behöver få undervisning i lek.

Att vi diskuterar lek är inget nytt, säger Marina Lundkvist, men man är inte riktigt eniga om vad leken är. Är den biologisk och något man har med sig? Synen har förändrats genom åren.

- Jag och många med mig är av den åsikten att leken finns i barnet. Men om vi ställer frågan om barn kan leka så beror det också på omständigheterna och förändringarna i omvärlden.

Att tala om att undervisa i lek är en smula provocerande, säger Lundqvist. Men hennes svenska kollegor talar allt oftare om undervisning även inom småbarnspedagogiken.

- Men leken är väsentlig och jag tror att de vuxnas närvaro är superviktig. Vuxna uppfattar barnens leksignaler för leken är inte bara en isolerad grej där barnen leker ensamma, säger Lundqvist.

Närvarande vuxna

Visst har barn också behov av att vara för sig själva, men närvaro borde finnas naturligt hos både pedagoger och vårdnadshavare, för att se om barnet behöver hjälp att komma in i en lek.

Handlar det om undervisning eller handlar det också om en närvaro och en sensitivitet? ― Marina Lundkvist

Lundkvist berättar om ett färskt exempel när hon observerade hur en pedagog hjälpte en liten flicka som hamnat utanför att komma in i en lek som tre andra flickor höll på att leka.

- Pedagogen gjorde det här på ett mycket fint sätt. Då tänker jag att handlar det om undervisning eller handlar det också om en närvaro och en sensitivitet? De vuxnas närvaro är viktig för leken.

Ibland vill barn leka ensamma utan vuxnas inblandning och det ska man respektera. Men de vuxnas roll är också då att ha ansvaret för leken.

- Att hjälpa barn att leka, det tror jag faktiskt att vi behöver göra. Barnen har leken i sig men vi vuxna behöver vara närvarande, säger Lundkvist.

Nya former av lek

Ute på gården på Västermalms daghem i Jakobstad är leken åtminstone i full gång, det plaskas i vattenpölar och i en skogsglänta leker en grupp barn snabbmatsrestaurang när Yle hälsar på.

- Här leker vi hela dagarna. Men barnen kanske inte leker lika mycket med dockor, bilar och tågbanor som tidigare. Om man anser att barn leker eller inte beror också på hur man definierar lek, säger daghemsföreståndare Kerstin Granroth.

Är det då så att Playstationspel och mobilen gjort att fantasilekarna försvunnit?

Granroth säger att det också växer fram nya former av lek. Förra året lekte en grupp pojkar dataspel utomhus i flera månaders tid. De skapade olika världar ute i skogen och på dagisgården och förflyttade sig sedan mellan de olika världarna.

Det handlade inte om skjutande och krigande, utan om rollek och alla som ville fick vara med.

- Det är kanske sådant som man inte spontant tänker på som lek. Men det är samma känsla. Inte ska man tänka att barn slutat leka på dagis bara för att ingen längre sitter i dockvrån. Leken anpassar sig till livet.

Barnen kanske inte leker lika mycket med dockor, bilar och tågbanor som tidigare ― Kerstin Granroth

Marina Lundkvist säger att dataspel och mobilen provocerar många vuxna som tycker att barn sitter alltför mycket framför skärmen. Hon använder uttrycket digilek, en lek som inte har alla de traditionella elementen som vi förknippar med lek.

Inkludera digileken

Men de som jobbar med småbarnspedagogik måste inkludera den leken och förhålla sig till den, vare sig de vill eller inte. Deras uppgift är att hjälpa barnet att hitta leken i det digitala.

- Det handlar om barnens lika rätt och de vuxnas skyldighet att hjälpa barnen att förstå. Även om vi själva skulle känna motstånd mot saker så måste vi hitta barnen i dag och barnens lek i dag, vi kan vi inte leva kvar i en förgången tid, säger Lundkvist.

Men det betyder inte att den övriga leken ger vika. Barn behöver fortfarande få leka rollekar och fri lek - och vara ute i skog och mark.

Vi behöver ansvara för att våra barn får möta andra människor, också de barn som drar sig undan ― Marina Lundkvist

Kerstin Granroth säger att en bra pedagog alltid hittar leken och att det finns lek i allt. Det handlar om känslan när fantasin släpps loss, vad som helst kan hända och det lite magiska tar vid.

Det handlar också om att ge utrymme åt leken och skapa rätt förutsättningar för lek.

- Det ska kännas tryggt och bra och man behöver några goda lekare som kan ta med andra. Så har det alltid fungerat, barn lär sig leka av varandra.

Men hur kan man då som förälder stöda sitt barn till att leka? Ska man dra ur sladden till tevespelet eller ska man locka till lek? Marina Lundkvist säger att knep alltid är svåra att dela ut, men att man behöver värna om sina mänskliga relationer.

- Vi behöver ansvara för att våra barn får möta andra människor, också de barn som drar sig undan.

Faran är att det digitala gör barn asociala, men det ena behöver inte utesluta det andra. Att stöda sitt barn att leka har en stark koppling till närvaro. Vi måste finnas där för våra barn.
Är det vi vuxna som tittar för mycket på våra skärmar?
- Det kan jag kanske tycka. Jag har många vänner som tagit digital fasta. Vi måste återkomma mera till nuet och det gäller både barn och vuxna. På något vis rusar vi alla ständigt på. Vi måste också tänka över vad som på riktigt är viktigt i livet.

Barnet har faktiskt rätt till vuxna som är närvarande

Lundkvist säger att det inte handlar om kvantitet utan kvalitet. Få kan sitta med barnen fem timmar per dag. I stället handlar det om det genuina mötet. Att inte bara slentrianmässigt säga "ja, ja" när barnet tilltalar den vuxna.

Marina Lundkvist säger att hon själv inte heller alltid var så duktig på att vara närvarande när hennes söner var små. Men hon fick motstånd, speciellt av den ena sonen. Lyssna på mig, sa sonen, du hör ju inte vad jag säger.

- Och det är just det vi behöver, närvaron, och att känna att vi blir mötta och bemötta. Det får vi jobba på, alla. Barnet har faktiskt rätt till vuxna som är närvarande, säger Marina Lundkvist.

# data[].attributes.attachment_link.title
Barnen har glömt hur man leker med fantasi säger forskare - och det är de vuxnas ansvar: "Barnet har faktiskt rätt till vuxna som är närvarande"

# data[].attributes.attachment_link.description
Allt fler barn har svårt för att leka fantasi- och rollekar. Därför borde man undervisa barnen i lek säger svenska forskare. Leken är barnets rättighet men för att leken ska blomstra behövs närvarande vuxna, säger universitetslektor Marina Lundkvist. Allt fler barn kan inte leka fantasi- och rollekar.

# data[].attributes.headline
Ett tips till dem som har svårt att få tag på kursböckerna: 

# data[].attributes.subject
Ett tips till dem som har svårt att få tag på kursböckerna: 

# data[].attributes.body
Jag har beställt både "Psykologi i organisation och ledning" samt "Psykologins grunder" via nätsidan https://www.studentlitteratur.se/
Organisation och ledning kom på posten på 2-3 dagar. "Psykologins grunder" gick jag just in och beställde för den fanns varken att få på Akademen eller Suomalainen och på Suomalainen sa de att det tar 2-3 veckor för e man får den via dem...…….
Som sagt ett tips! Vi ses om två veckor  :-)

# data[].attributes.body
Väldigt bra med olika småuppgifter, blandat med teori

# data[].attributes.headline
Borde man ladda upp lärdagbok an efter som man skrivit? Eller allt på en gång?

# data[].attributes.subject
Borde man ladda upp lärdagbok an efter som man skrivit? Eller allt på en gång?

# data[].attributes.body
Kiva med nåt mer konkret än de tidigare uppgifterna som för mig kändes ”flummiga”

# data[].attributes.body
Kiva när det är något annat än gamla gubbar, och att man kan relatera till eget lärande

# data[].attributes.body
Dagen har varit givande, ser fram emot att lära mig ännu mera när vi ses nästa gång!

# data[].attributes.body
godmorgon!