# data[].attributes.body
Eke Marten Raudik, Gregor Tamm, Henri Visnapuu

# data[].attributes.body
Jäneseid ja hümiseijaid.

# data[].attributes.body
Sööb marju. Pohli , jõhvikaid,võrseid,madusi,konni

# data[].attributes.body
Sööb jõhvikaid. Toitub ka puu okstest ja koorest

# data[].attributes.body
Ta sööb valdavalt väikesi linde, pisinärilisi, väikesi roomajaid ja kahepaikseid, vähem suuri putukaid.

# data[].attributes.body
Sööb linnupoegi, sisalikke, hiiri ja konni. Paljudel inimestel seostuvad sood just rästikutega ning madude kartuses pelgavad nad ka sohu minna. Tegelikult elab rästikuid rohkem mujal, näiteks rannakadastikes ja nõmmemetsades. Soos võib rästikut näha selle servas.

# data[].attributes.body
Sööb mardikaid, vähemal määral ka ämblikuid, rohutirtse, lutikaid ja röövikuid

# data[].attributes.body
Teda tolmendavad putukad.Murakal on suured sügavale ulatuvad juured.

# data[].attributes.body
Ta vajab valgust.

# data[].attributes.body
Sööb putukaid nii et putukas jääb selle külge kinni otsekui liimi sisse.Seejärel kaarduvad äärmised pikemad karvad aeglaselt ohvri ümber.Kokkurullunud lehte vangi jäänud putuka ,,seedib" taim ära, jättes järele vaid kesta. Hiljem avaneb leht tasapisi uuesti.

# data[].attributes.body
Peab võitlema turbakihiga. See on üsna raske. Turbakiht matab ta muidu enda alla

# data[].attributes.body
Ta eelistab happelise pinnasega märgalasid ja toitub kõigest mis soos leidub

# data[].attributes.body
Kasvupinnaseks on enamasti hästi vettläbilaskvad liivased mullad või turvasmullad.